bottenisen i de tyska floderna *). Enligt SCORESBY visa sig vid 
isbildningen i polarhafven först iskristaller, hvilkas utseende lik- 
nar snö, som befinner sig i iskallt vatten. Dessa kristaller sam- 
manfrysa derefter till små isstycken af 3 tums diameter. Dessa 
åter förenas genom sammanfrysning till större iskakor, hvilka ge- 
nom vagornas verkan och nötning mot hvarandra afrundas. Sjö- 
männen hafva gifvit dessa afrundade isstycken namnet pannkakor 
(pancakes) **). Isbildningen i polarhafven gar understundom utom- 
ordentligt fort. Hr Mag. CHYDENIUS, hvilken såsom fysiker del- 
tog i den Svenska expeditionen till Spetsbergen ar 1861, har be- 
rättat, att vid ett tillfälle blef hafvet, ifrån att. vara isfritt, inom 
en half timme sa uppfyldt på ytan med is, att baten med möda 
kunde drifvas fram. Lufttemperaturen hade under dygnet ej varit 
under — 4", och inga hafsströmmar eller vindar ditförde dessa 
ismassor, utan de bildades, der de först visade sig. Dylika rön 
öfver den hastighet, hvarmed isbildningen i hafvet stundom för- 
siggar, har man äfven från andra ställen ***). 
Bildningen af iskakor vid hafsvattnets frysning är således 
icke något sällsynt fenomen, utan synes tvärtom vara det vanliga 
frysningssättet. Sasom ofvanföre finnes anfördt, häntyder detta 
enligt var asigt derpå, att hafsvattnet är afkyldt under dess 
egentliga fryspunkt, samt att den första isbildningen försiggår på 
nagot afstand från vattenytan eller vid sjelfva botten, hvarvid de 
”) Spitzbergische oder Groenlandische Reise-Beschreibung gethan im Jahr 1671; 
von Fr. Martens. Hamburg 1679. 
**) An Account of the Arctic Regions: by W. Scorzssy. Edinburgh 1820, 
sid. 239. 
***) Vår bekante fornforskare A. E. HoLMBERG yttrar, rörande detta ämne: 
”Hafvet (Kattegat) fryser ej såsom färskvatten i strålar, utan isen häfver sig 
upp i runda klimpar, alldeles liknande maneter. Fenomenet är likaså märk- 
ligt som vådligt för seglare, emedan det verkar så hastigt och vidsträckt.” 
Han tillägger i en not: ”Det är märkligt, att detta fenomen, hvilket jag mång- 
faldiga gånger åsett i Bohuslänska hafstrakterna, mig veterligen aldrig blifvit 
förklaradt, kanske ej ens iakttaget af någon vetenskapsman”. ”Nordbon under 
Hednatiden”. Stockholm, 1852, sid. 76. Att den hastighet, hvarmed isbild- 
ningen i Kattegat genom från djupet uppkommande isskifvor försiggår, un- 
derstundom är utomordentligt stor, bekräftas af Hr Nırsson. ”Skandinaviska 
Nordens Urinnevånare.” B. II. Bronsåldern, Stockholm 1862. sid. 79. (Anm. 
vid tryckningen). 
