— 33 — 
af det vattenfria kromoxid-dubbelsaltet, som omkläder jernpulvret 
och försvårar sålunda dess angripande af syreblanduingen; det 
var till undvikande af denna olägenhet, som jag leddes till an- 
vändning af ren kromsyra. Men äfven när kromsyra begagnas, 
går oxidationen af vissa tackjernssorter trögt. Denna svarighet 
undanrödjes likväl derigenom, att man först afskiljer allt kolet 
med CuSH;, hvilket går lätt, och derefter behandlar återstoden, 
kol och koppar, med Cr och SH. Oxidationen gar da lättare för 
sig samt fullständigt, när man nemligen fran början använder en 
någorlunda koncentrerad syra. 
Att den ifrågavarande metoden icke torde kunna användas 
för att med anspråk pa någon säkerhet bestämma i samma jern- 
prof såväl det såkallade kemiskt bundna kolet, som grafitkolet, 
visade sig bestämdt deraf, att kol, som med CuSH? blifvit af- 
skiljdt ur hvitt tackjern, och hvilket kol alltså borde hufvud- 
sakligen utgöras af kemiskt bundet kol, löste sig blott till en 
jemförelsevis ringa del vid användning utaf en mindre koncen- 
trerad SH, oaktadt såväl kromsyrans som svafvelsyrans mängd 
fanns i stort öfverskott. Först da syran användes mer koncen- 
trerad, skedde lösningen fullständigt, äfven af grafitkolet, som i 
ringa mängd fanns i jernet. 
Pa hvad sätt kolet i stal och stångjern förhåller sig i detta 
afseende, har jag ännu icke haft tillfälle att undersöka, men äm- 
nar framdeles söka utreda såväl detta förhållande, som orsaken 
till nyssauförda oregelbundenhet uti lösligheten hos kol ur hvitt 
tackjern. 
Jag skall emellertid vid detta tillfälle i hei omnämna 
det tillvägagaende, som jag hittills funnit vara bäst, för att efter 
den här omtalade metoden bestämma kolet i tackjern. 
2 gram tackjern, i form af borrspan, om det är grått, eller 
af groft pulver, om det är hvitt, behandlas i en glasbägare i 
lindrig värme och under owröring med en lösning af 10 gram 
CuSH? uti 50 gram vatten. Jernet löser sig snart, hvarefter lös- 
ningen lemnas att klarna. Den klara delen afhälles så nära som 
möjligt, utan att nagot kol medföljer, återstoden, såväl den fasta 
