— 459 — 
Kindtandraderna förhålla sig såsom ofvan sades om orbit”). 
Afståndet mellan kindtänder och hörntänder är minst hos Spets- 
bergsformen, störst hos den grönländska. 
Alla underkäkens jemförelsemått äro störst hos den spets- 
bergska, minst hos lappska formen, dock med undantag af om- 
kretsen öfver symphysen och måtten & processerna på pars ad- 
scendens, hvilka äro minst hos Grönlandskranierna. 
Af skelettets ben hafva "blott några af de betydligaste hittills 
blifvit jemförda. Till enhet för jemförelsen antogs längden af os 
femoris, af det enkla skäl, att detta ben händelsevis fanns oska- 
dadt bland de här befintliga, fossila resterna af skånska renen. 
Skulderbladet är längst och smalast hos den lappska, kor- 
tast och bredast hos spetsbergska formen, som ock har spina 
scapule med acromion minst betydliga. Omkretsen öfver collum 
scapule är ock störst hos Lapprenen, minst hos Spetsbergsrenen. 
Fossa supraspinata är jemförelsevis störst och f. infraspinata minst 
hos den förra, under det förhållandet är tvärtom hos den sed- 
nare. 
Os humeri är öfver midten smalare hos Spetsbergsrenen än 
"hos den lappska och grönländska; största omkretsen tillkommer 
den robusta skånska renen. Längst är detta ben hos Grön- 
landsrenen, kortast hos Lapprenen. 
Ulna och radius äro ock kortast hos Lapprenen. Radius 
är längst hos Grönlandsrenen och dernäst hos den fossila. Ulna 
är äfven hos Grönlandsrenen jemförelsevis längre än hos Spets- 
bergsformen. Omkretsen öfver collum radii är störst hos den fos- 
sila, och dernäst hos Lapprenen. Öfver midten af antibrachium 
har, näst den fossila, den grönländska största omkretsmåttet. 
Nedtill är underarmen, märkvärdigt nog, jemförelsevis gröfst hos 
Spetsbergsrenen. 
Os metacarpi medium är längst hos den fossila, kortast hos 
lappska renen, men öfverhufvud tjockast hos Spetsbergsrenen. 
*) Beror möjligtvis på åldern. Man jemföre noten i RUETIMEYER'S Fauna der 
Pfahlbauten sid. 36. 
