u Be 
utkomma till större insjöar, der träffas äfven fortplantningsskick- 
liga honor af den der förekommande laxfisk (vanligen kallad S. 
fario L.), hvilka, ehuru de uppnått en något betydligare storlek 
än de fiskar, som i större vattendrag bära forellålderns drägt, 
dock ej till fullo hafva erhållit den utbildade artens (S. trutta) 
kännetecken. Det är likväl blott en enda karakter, som skiljer 
dessa fortplantningsskickliga honor af den smärre åar och fjäll- 
bäckar uteslutande beboende laxen från sådana af samma art, 
som lefva uti större vatten; stjertfenan blir nemligen hos bäck- 
laxen eller fjällöringen aldrig fullkomligt tvär, utan är alltid nå- 
got urringad. Men, alldenstund ungarne af bäcklaxen och fjäll- 
öringen uti stirr- och forellåldern i allt likna ungar i samma 
ålder af den laxform med jemn stjertfena, som bebor de större 
vattendragen, och enär denna ej eller erhåller stjertfenan jemn 
förr än den vistats någon tid i en större sjö, så är man fullt be- 
rättigad att anse fjällöringen och bäcklaxen vara en, antagligen 
genom vistelsen i mindre vatten, i sin utveckling hämmad form 
af samma art, som den egentliga insjö laxen, S. trutta (L. pro 
parte). 
Af hvad här blifvit anfördt, torde det nu lätt inses, att, 
hvad laxarterna beträffar, de karakterer, som hemtas från kropps- 
delarnes former och dimensionsförhållanden endast med det vilkor 
få begagnas såsom artskillnader, att ett tillbörligt afseende fästes 
vid de förändringar de undergå under fiskens olika utvecklings- 
skiften, stirrens, forellens och det utbildade individets. Emedler- 
tid har man till grund för artbestämningen lagt ej allenast karak- 
terer af denna beskaffenhet, utan äfven sådana, som variera hos 
laxar i samma ålder. 
Man har fästat mycken vigt vid hufvudets längd i förhållande 
till kroppens. Denna proportion är dock ganska föränderlig, icke 
allenast under fiskens olika utvecklingsstadier, utan äfven hos 
skiljda kön i samma ålder, samt under olika årstider. Hos ungar 
i stirr- och forelldrägt är hufvudet i förhållande till kroppen all- 
tid större än hos den utbildade fisken... Hvad S. salar L. be- 
träffar, är hufvudet i förhållande till kroppen hos ungar i stirr- 
