— 535 — 
utan äfven blifvit lagd till grund för tre nya slägten. De anmärk- 
ningar häremot, som af NILSSON redan blifvit framställda, *) adaga- 
lägga visserligen tillräckligt orättmätigheten häraf, men då, detta 
oaktadt, denne författare sjelf urskiljer och grupperar laxslägtets 
arter med afseende härpå, samt sednare författare fortfarande 
bibehålla denna af VALENCIENNES gjorda slägtindelning, torde 
det vara af nöden att än vidare upptaga detta ämne och medelst 
figurer belysa förhållandet. VALENCIENNES karakteriserar de af 
henom uppställda slägten sålunda: 
Salmo VAL.: inga tänder på plogbenets utbredda del; 
Fario VAL.: en enkel rad af tänder långs plogbenet; 
Salar VAL.» en dubbel tandrad längs plogbenet;**) 
NILSSON har förut visat, att åtminstone bland våra svenska 
laxfiskar, man aldrig träffar någon, som har egentligen dubbel 
tandrad; men att de deremot, tills de blifva 10 å 12 tum långa, 
alltid hafva flera eller färre tänder långs plogbenet.***) Ungarne 
af de svenska laxarterna hafva i Stirrdrägt, under hela detta 
stadium, langs plogbenet en rad (area oblonga) af zickzackformigt, 
någon gang äfven 2, 4 eller 6 parvis ställda tänder, såsom fig. 
1—4, tafl. XI utvisar. Dessa tänder qvarsitta äfven under 
forellstadiet, - såsom figurerna 5—8, tafl. XI utvisa. Härvid har 
jag dock haft tillfälle att göra den iakttagelsen, att hos de fo- 
reller, som redan första året begifva sig till hafvet, såväl plog- 
benständernas antal hastigare förminskas, som äfven, att tand- 
byggnaden i allmänhet blifver mindre utvecklad, det vill säga: 
dessa hafva merändels alltid färre och spensligare tänder än de, 
som fortfarande vistas 1 sött vatten. När fisken utträder ur fo- 
rellstadiet och antager unglaxens utseende och karakterer, så an- 
tingen bibehåller den under detta stadium ännu tandbyggnaden å 
plogbenet temligen oförändrad (se fig. 9, tafl. XI), eller också 
bortfalla småningom en del af de tänder, som under forelltiden 
ännu funnos qvar, så att endast en eller annan blifver qvarsit- 
*) Skand. Fauna, IV, p. 365 och 366. 
“*) Se Cuvier et Var., Histoire Nat. des Poissons, XXI, p. 163. 
***) Skand. Fauna IV, p. 366 och 367. 
