— 560 — 
namnet ”Rheinlanke oder Grundforelle.” Begge dessa hafva tyd- 
ligt klufna stjertfenor och tab. XV föreställer ”ein alter Milchner.” 
Å tabellen VII afbildar AGAssIZ S. trutta L., hvilken han till- 
delar namnet Lachsforelle, samt uppenbarligen af misstag äfven 
namnet ”Seeforelle.” Å tab. VI har Acassız afbildat en unge, 
hvilken han hänför till S. trutta L., men hvilken till följe af 
stjertfenans form utan tvifvel tillhör samma art, som de å tafl. 
XIV o. XV afbildade till S. lacustris L. bestämda fiskformer. 
v. RAPP återigen tilldelar visserligen namnet Ilanken (Schwebforelle, 
Silberlachs) åt den a tafl. III afbildade S. lacustris LINNÉ, men 
gifver, i motsats mot de föregående, namnet "Grundforelle” åt 
den å tafl. IV med jemn stjertfena afbildade Fario trutta v. RAPP. 
Under det således namnet Grundforelle af HARTMANN och ÅGAS- 
sız tillägges den af v. SIEBOLD såsom en steril form ansedda S. 
lacustris L., BLOCH, Ac., v. RAPP, tilldelar deremot v. RAPP 
detta namn ät den sasom en verklig art af v. SIEBOLD ansedda 
F. trutta v. Rapp. Då nu emedlertid icke allenast AGassız af 
den med klufven stjertfena försedda S. lacustris afbildat "ein 
alter Milchner,” utan äfven BLOCH, HARTMANN, v. RAPP m. fl. 
uttryckligen uppgifva, att denna form om hösten uppgår i Rhen 
och Ill. för att leka, torde man kunna hysa den förmodan, att 
en sådan med klufven stjertfena försedd fiskform verkligen fort- 
plantar sig i Bodensjön, men att denna förblandas med och till- 
delas samma tyska namn (Grundforelle), som Fario trutta v. RAPP. 
Skulle denna förmodan besanna sig, är det tydligt, att det är af 
denna art, som ”die Seeforelle” är en steril form och icke af 
Fario trutta v. RAPP. 
S. trutta LINNÉ pro parte. 
Kroppen är undersätsig, mera jemnbred, knubbig; stjertfenan 
hos yngre klufven, hos fullvuxne i bakre kanten jemut afskuren; 
dess kortaste strålar alltid längre än halfparten af de längsta; 
fjällen hos yngre individer närma sig mera den cirkelrunda for- 
men, hos fullvuxna äro de aflånga med afrundade ändar, och 
hafva alltid den största dimensionen på längden (se fig. 1—9, 
