hade ett sa stort hal, att bencylindern, men icke den vid dess 
ända varande flänsen kunde ga derigenom. Dessa messingsfjedrar 
kunde sammanskrufvas med tre skrufvar, hvilka genomgingo ha- 
len ann, n'n’'n‘, af hvilka de i fjedern mm voro gängade. Da 
stapeln begagnades, sattes träden emellan de båda kristalländarne 
och skrufvarne tillskrufvades. Genom messingsfjedrarnes elastici- 
tet bibehölls tryckningen mot tråden oförändrad. I ändamål 
att så mycket som möjligt skydda tråden mot fremmande tem- 
peratur-vexlingar, omgafs den af ett skap af trä (B), hvars 
framsida utgjordes af en glasdörr (C). För att i någon mån bi- 
draga till att öfverallt i skåpet hålla lufttemperaturen lika, var 
det på insidan belagdt med stanniol. 
5. Huru magnetnålens utslagsvinklar förhålla sig till trå- 
dens temperatur-variationer, kan visas på följande sätt: Lät m 
betyda den jordmagnetiska kraftens inverkan på nälsystemet, di- 
viderad med det senares tröghetsmoment, & inverkan af den 
thermoelektriska ström, som uppkommer af temperatur-öfverskot- 
tet 1, och 2n en faktor, beroende af den af den tjocka koppar- 
hylsan och tradlagren förorsakade dämningen, dessa begge senare 
qvantiteter äfvenledes dividerade med tröghetsmomentet; så er- 
hålles för beräknande af nålsystemets rörelse, då x betyder den 
variabla utslagsvinkeln, (hvilken, emedan dessa äro mycket små, 
kan sättas 1 stället för sinus), t tiden och v värmeöfverskottet 
vid tiden t: 
=. = — met vn a RÅR er]. 
Den värmeförlust, som uppkommer hos tråden genom strål- 
ning och beröring med luften, kan, emedan temperatur-öfverskot- 
ten äro mycket små, anses vara proportionel med temperatur- 
öfverskottet. Om «a betyder värmeförlusten under tidsenheten 
hos enhetens värmeöfverskott, så har man följaktligen 
dv = —avdt. 
Kallas », det temperaturöfverskott, som genom trädens volym- 
förändring vid oscillationens början utvecklas, så erhålles häraf 
SER ON A eo (2). 
