— 134 — 
Skillnaden mellan de värmemängder, som frigöras, då trå- 
den sammandrager sig den ena gången utan och den andra gån- 
gen med förrättande af mekaniskt arbete, är således äfven här 
inom gränserna för observationsfelen proportionel med det för- 
rättade mekaniska arbetet. 
vv 
8. Man torde möjligen mot förestående observationer finna 
skäl till den anmärkningen, att vid trådens sträckning och sam- 
.mandragning friktion uppkommer genom trådens glidning mot sta- 
peländarne, och att deraf värme uppstår. Vid närmare eftersin- 
nande visar sig dock, att detta icke kan blifva förhållandet. Vid 
intet af de anställda försöken har hela sträckningen af tråden 
uppgått till mer än 1,26 millimeter. Då diametern på wismut- 
och antimon-kristallerna var omkring 2,5 millimeter och trådar- 
nes längd 590 millimeter, så blir således sträckningen af den del 
af tråden, som berör stapeländarne, på sin höjd 0,0053 millime- 
ter. Antager man, att stapelstängerna sjelfva äfven sträckas, så 
blir skillnaden mellan de relativa sträckningarne ännu mindre. 
Om alla trådpartiklarne förflyttade sig med denna qvantitet un- 
der stapeländarne, sa kunde möjligen derigenom en tillräcklig 
friktion uppkomma för att genom värme alstra en elektrisk ström, 
som på magnetometern blefve märkbar; men då stapeln är fast- 
skrufvad vid tråden, så måste det tydligen gifvas vissa punkter 
på den senare, som oförändradt beröra samma punkter på sta- 
peländarne. I dessa punkter kan följaktligen icke något värme 
genom friktion uppkomma. Det är således blott i vissa punkter 
på beröringsytan, som värme genom friktion kan framkallas. Den 
thermoelektriska ström, som på dessa ställen kunde uppstå, skulle 
hafva en dubbel ledningsväg att tillryggalägga, nemligen direkt 
från de varmare beröringsställena till de kallare utefter sjelfva 
beröringsytan, och dessutom från de varmare ställena genom de 
långa ledningstrådarne till magnetometern och ifrån denna till de 
kallare ställena. I den senare ledningsbanan är dock motstån- 
det så mycket större än i den förra, att någon märkbar ström 
i denna svårligen kan uppkomma. Förhållandet skulle naturligt- 
vis blifva annorlunda, sedan friktionsvärmet hunnit likformigt 
