if: I. 
CLEVE. FEILITZEN. 
Menmmilhr. .. ...... an SRA 33,16. .*.,...91,95 
a RE 2 FER a SR a 1:80. ; 0403 
ae a ae io ie KOM Fa] IE. SEE 
Qvartz m. m. dylikt (olöst i N) 17 TNT BE 
DEE N... EEE PSDAET ORT STORE 
Summa 98,61 ... . 98,60, 
ganska tillräckliga sasom utvisande, att mineralet, till dess huf- 
vudsakligaste del, utgöres af metallisk wismuth. Den obetydliga 
svafvelhalt, som i mineralet blifvit funnen och som dessutom är 
föränderlig, utvisar, att svaflet icke räcker till att svafvelbinda 
jernet till magnetkis eller svafvelkis, och än mindre att gifva 
något Öfverskott, som gafve anledning att förmoda wismuthen 
befinna sig deruti i svafvelbundet tillständ. Äfven om man an- 
tager, att den befintliga förlusten vid analysen till större delen 
är att tillräkna svafvel, emedan analysen verkställdes igenom 
fossilets lösning i salpetersyra, och om man alldeles lemnar & 
sido den oxidering *) mineralet varit underkastad, till följe deraf, 
att det länge varit utsatt för luftens inverkan, synes man kunna 
sluta sig till, att jernet ensamt ingar deruti sasom svafvelbundet, 
emedan jernhalten, uti de anförda bada analyserna, utfallit större 
samtidigt med den större svafvelhalten. Derjemte torde en del 
svafvel hafva varit förenad med koppar, som under form af 
kopparkis varit mekaniskt inblandadt uti mineralet. 
Den funna egentliga vigten för Bispbergsmineralet, som, vid 
försök att pa mindre qvantiteter bestämma den, befanns vara 
9,1, afviker icke heller sa mycket ifran den rena metallens egent- 
liga vigt, hvilken, sasom vi veta, blifvit af skiljaktiga experimen- 
tatorer uppgifven något olika, nemligen ifrån 9,61 till 9,82, men 
*) Det torde härvid icke böra iemnas oanmärkt, att man vid granskning af mi- 
neralet, stundom finner det hälla mindre häligheter, hvilka i sädant fall äro 
partielt fyllda med ett fremmande fossil, som synes vara jernoxidhydrat. För- 
lusten kan således äfven till en del utgöras af vatten och syre, emedan möjli- 
gen en ringa inblandning af jernoxidhydrat kunnat förorena det material, som 
använts till kemisk analys. 
