ne a 
jag jemföra vära individer med ett, ehuru nagot skadadt fran 
Baikal. Jag fann intet, som kan föranleda dess skiljande som art. 
Vi hafva säledes, innesluten i vära insjöar, en grupp af 
främmande djur, som från dem hänvisa till hafvet, icke till det 
vestra, utan, genom Östersjön, öfver land, till det svagt salta 
Ishafvet, och en art, som är gemensam med en sibirisk fjellsjö. 
Det är i hög grad sällsamt att finna en och samma djur- 
art samtidigt och stadigt lefva både i sötvattnen och i hafvet, 
så väsentligen skiljaktig är de förras natur från det sednares. 
Sötvattnen, spridda och underordnade det fastland, som upptagit 
dem, hafva i sin fauna mycket med detta gemensamt, talrika 
luftandande lägre djur, larver och utbildade. Hafvet, ett helt 
för sig, eger nästan intet gemensamt med landet. Mollusker, af 
Gastropoder och Lamellibranchier, Crustaceer, Bryozoer hafva 
både sötvattnen och hafvet, men det sednare i ojemförligt större 
mångfald, sötvattnen en rikedom af insekter och många Ara- 
chnider, hafvet ensamt Tunicater, Echinodermer, Akalefer, Ko- 
raller. Oräkneliga floder föra ut ofantliga mängder af ägg eller 
ungar af sina djur, otaliga utvägar, genom hvilka djur förflyttas 
från ett sötvatten till ett annat, ega äfven rum mellan sötvatt- 
nen och hafvet, och omvändt, men ingenstädes finner man Lim- 
n&er, Paludinor, Najader, Dytisci eller andra sötvattens-insekter 
bosatta i hafvet, der detta har sin fulla halt af koksalt, och om 
dess lägre djur hafva invandrat i någon elf, hålla de sig i den 
djupa fåra, der hafsvattnet bildar en bädd för sig under flod- 
vattnet. Drifves af en våldsam storm hafsvattnet plötsligt in i 
ett sötvatten eller en flodmynning, så dödas deras fiskar”). 
BEUDANT flyttade sötvattensmollusker i ett vatten, som höll 
0,04 koksalt, och alla voro inom kort döda**). Som ett gift 
verkar sött vatten på hafsdjur. Den blåa varieteten af Asterias 
rubens, som är så ymnig i sjelfva stranden vid Bohuslän, blef 
*) Såsom i Liimfjorden 1825, FORCHHAMMER, Geognostische Studien am Meeres- 
ufer, Leonh. u. Bronn, Jahrb. 1841, p. 11; i Start Bay i Devonshire, DE 
LA BEcHE, Geol. Manual, third edition, p. 81. 
”*) Annales de Chimie et de Physique, IT, 1816, p. 32. 
