— 296 — 
Atven härvid följa de likväl gifna orografiska former, ty, sasom 
mången gang blifvit anmärkt, i Finland hålla sjöarnes och vat- 
tendragens bäddar pa ett märkvärdigt sätt den riktning, som är 
rådande pa den svenska sidan, och, fastän floderna pa ömse sidor 
om vattendelaren hafva ett motsatt lopp, är det likväl som vore 
deras dalar en fortsättning af de norrländska. Man kommer den 
tanken helt nära, att isen fyllt bottenvikens sänkning *) och sa- 
lunda kunnat utan hinder skrida fram 1 ett sammanhang, i da- 
larnes riktning. Men nära i söder derom möter tecken till ett 
förganget land. De siluriska bildningarne i Ehstland, Ösel, Got- 
land, Öland, äro utan tvitvel fragmenter af ett en gang samman- 
hängande, större land, der nu Östersjöns fördjupning är **). 
Af den lefvande natur, som fanns på det höga land, som 
betäcktes af isen, och hvilken, när värmen undandrogs, först för- 
armades och sedan gick under, kunna inga lemningar hafva kom- 
mit till oss. Voro i dalsänkningarna tertiära lager tillstädes, 
anmärker TORELL, — de finnas ännu bibehållna ej långt utan- 
för det skandinaviska omradet — blefvo de utan tvifvel tidigt 
och fullständigt aflägsnade. Isen visar sig, 1 sina rörelser, der 
de falla under nutidens iakttagelse, och i de starkt utpräglade 
spår dess fordom vidsträckt likformiga verksamhet efterlemnat, 
som ett mekaniskt agens af den högsta kraft. Det blir tydligt, 
att förminskningen af den fasta massan varit ansenlig, att af se- 
dimentära bildningar de yngsta, sannolikt lösaste, hvilka först kom- 
mo under jökelns arbete, snart försvunno eller qvarlemnade som 
märken af sin tillvaro endast sådana fastare stycken, som varit 
inneslutna i deras massa, såsom flintorna i kritan, och det kan 
väntas, att hvad som återstår i fast klyft mest skall tillhöra de 
äldre och äldsta bildningarna. Flintor, från förstörda kritbäddar, 
ligga i Bohuslän strödda i den lösa jorden och i hafssträndernas 
»stenmalar»; i aldrigt, ostördt grus ligga der, på Bokenäs, på 
*) Jfr. DESOR, sur la physiognomie des lacs suisses, Revue Suisse 1860; utdrag 
i Bibl. de Geneve, Archives VII, 346. 
**) Jfr. FRIEDRICH SCHMIDT, Beitrag z. Geologie der Insel Gotland, Arch. f. d. Na- 
turkunde Liv-, Ehst- u. Kurlands, Erste Serie, TI p. 408. 
