'Finmarken vidsträckt utbredda härdiga musslan, som, fossil eller 
lefvande, i Ustürt mellan Caspi och Aral, i Sahara *), i Öster- 
sjön, sa ofta är tillstädes der ett haf blifvit förvandladt till 
brackvatten och slutligen dragit sig tillbaka. 
De bildningar ishafvet föranledde, de märken af sin när- 
varo det efterlemnat, äro pa östra och vestra sidan af värt land 
skiljaktiga. Det lösa materialet är detsamma, kross-stensbankar, 
rullstenslager, sand af lacustert och marint ursprung, leror, lager 
af snäckor och musslor. Men deras former äro andra på den 
vestra, och den fauna, som der ligger i de stora jökeltidsban- 
karne, är rikare. Det är ej blott sjelfva strandens djur, utan 
sådana, som söka ett temligen betydligt djup. TORELL har i 
sin skrift anfört de ledande arterna: Saxicave af en ansenlig 
storlek, Mya uddevallensis, Astarte corrugata, Pecten islandicus, 
Tellina calcarea, Arca glacialis, Terebratula spitzbergensis, Yol- 
dia arctica, Leda pernula, Natica clausa, N. Johnstoni, Trito- 
nium norvegicum, T. clathratum, Trichotropis borealis, Margarita 
undulata, Piliscus commodus, Scalaria Eschrichti — alla af en 
kraftigt utbildad, fullständigt nordisk och arctisk karakter. På 
den östra sidan blef det annorlunda. Öfver landets breda yta, 
som höjer sig helt långsamt, steg hafvet efterhand, bildade grunda 
flack, och den långa, icke mycket böjda strandlineen flyttade sig 
tid efter annan uppåt. Der hafvet träffade kross-stensbäddarne, 
. Jöklarnes verk, af kantiga, friska eller refflade stenar, gjorde det 
af dem rullstensåsar och rullstensfält. . FORCHHAMMER uttalade, 
att våra åsar varit »ref», DESOR sag i dem ett material, som 
isen framfört, hafvet omarbetat, v. Post och ERDMANN hafva 
lagt i dagen deras inre byggnad. I bottnen ryggar af rullstenar 
utan refflor, rundade genom nötning, ofta ovala med längdaxeln 
*) Sahara, genom omvexlande, höjningar och sänkningar än en öken, än en golf, 
som vid Gabes sammanhängde med Medelhafvet. I östra Sahara, vid Chott 
Melrir, 80 meter under Medelhafvet, i hafssand Cardium edule; i vestra Sa- 
hara, 500 till 600 meter öfver hafvet, i Daya d'Habessa, under en saltskorpa 
af 23 centimeter, sand med Card. edule, Melanier, Melanopsis, Paludina acuta, 
Physa intorta, Limnaeus. CoromB, Exploration des Ksours et du Sahara de 
la Province d’Oran, Alger 1858, p. 45. — Paus Mar&s, Bull. soc. geol., 2:de 
ser. XIV, 524 — LAURENT ib. 617. 
