— 310 — 
Mollusker skulle äfven den ena formen efter den andra tillintet- 
göras, men några fa gynnade, sådana som i en högre grad än 
andra egde förmågan avt lämpa sig efter det främmande medium, 
och som redan i sitt förra hem, det föga saltrika Ishafvet, vant 
sig att lefva t.ex. der, hvarest smältande jöklar utspäda vattnet 
eller vid flodmynningar, skulle i ett och annat af de största 
vattnen hålla ut längre än andra, och slutligen ensamme blifva 
vid lif. Arter af lax-slägtet, för hvilka det är vigtigare att 
yngla i elfvar än att vandra till hafvet, skulle väl fördraga lif- 
vet i stora sjöar, som i sin ansenliga vattenmassa hade någon 
likhet med hafvet; de skulle stiga eller fälla i elfvarne och åter- 
vända till insjön som till ett haf, såsom »Ocklan» i Venern och 
i Vettern, »Salmo ferox» i Saggat träsk *), såsom Omulen, S. mi- 
gratorius i Baikal. 
Ett sådant vatten är Vettern. Med ytan nära 300 fot 
öfver Östersjöns spegel, bottnen ända till 120 fot derunder, är 
han en klyfta, uppkommen redan under den äldsta Siluriska ti- 
den. Omberget har på sin vestra sida de ned i sjön stupande 
skifferlager, som voro försatta i denna ställning innan Borghamns 
vagräta kalklager afsattes ""). Han har under istiden blifvit 
föga förändrad — han har då varit fylld med is ***) —, der- 
näst djupet af en hafsbugt, en fjord, så en fjellsjö. Han har 
ännu mycket af en sådan. Endast obetydliga åar töma sig deri; 
från starka källådror i sin botten — »värmslor» kallade af all- 
mogen f) — får han sitt rena, kalla, genomskinliga, af lätta 
vindar snart upprörda vatten. 
»Endast vid en del af sina stränder,» skrifver Studeranden 
HJALMAR WIDEGREN, »i de obetydliga vikarne, som mest finnas 
i norra delen, på båda sidor, är Vettern lik hvarje annan insjö. 
I dem töma sig några i förhållande till sjöns hela vattenmassa 
”) Om Fiskfaunan och Fiskerierna i Norrbottens län. Reseberättelse af Hs. Wı- 
DEGREN afgifven till K. Landtbruks-Akademien d. 10 Mars 1860, p. 8, 0. 
**) HISINGER, Anteckningar till Sveriges Geognosi, VI, 126. 
""") Jfr. Desor, De la physionomie des lacs suisses |. c. 
+) Enligt meddelande af Frih. G. C. CEDERSTRÖM. 
