— 434 — 
Det, som mest utmärker vegetationen i Kronobergs och Jön- 
köpings län, är saknaden af ej få i södra Sverige för öfrigt 
allmänna växter. Ganska många, som äro gemensamma för 
Skåne och Östergöthland, ja, som ännu förekomma på Mälardalens 
slättland, saknas eller blifva ytterst sällsynta i de förstnämnda 
länen. Mot vester, i samma man som man närmar sig Hallands- 
gränsen, blir vegetationen fattigare, så att Småland vester om 
Lagan ej kan anses ega mera än 541 Fanerogamer och Filices. 
Orsaken till denna vegetationens fattigdom är utan tvifvel rättast 
att söka i den enformiga jordbildningen, jemte fattigdom på humus 
vesterledes *), ty höjden öfver hafvet är öfverallt i Småland allt 
för obetydlig, att erbjuda någon tillräcklig förklaringsgrund. Efter- 
som t. ex. lera der nästan saknas (i Kalmare län finnes sådan i N. 
och S. Tjust samt S. Möre), försvinna äfven sådana växter, hvilka 
företrädesvis förekomma på denna jordgrund f. ex. Lepidium cam- 
pestre. Märkvärdigt är också, sasom FRIES iakttagit, att hvarje 
slags alluvial-bildning jemte den större bördigheten stadnat på 
detta områdes periferi; hvarföre såväl i de norra, till Wettern 
och Östergötland närbelägna delarna, som i gränssocknarne mot 
Skåne och Blekinge påträffas en vegetation, afvikande från det 
inre Smålands och rikare än denna. Växtligheten åter i Kalmare 
län visar nästan allestädes sitt slägttycke med den Östgöta- 
Södermanländska samt Skänsk-Blekingska. 
Vanligtvis angifves ej i vara floror, om en föröfrigt allmän 
växt saknas eller hör till sällsyntheterna i en viss trakt, hvilket 
dock för en fullständig kännedom af arternas utbredning samt 
för Växtgeografien eger lika stor, om ej större vigt än loca spe- 
cialia för de sällsyntare växterna; ty när dessa, som vanligt är, 
i ringare mängd förekomma, beror sådant ofta på lokala egen- 
heter, då deremot den totala bristen på eljest allmänna växter 
står i sammanhang med hela traktens egenartade naturbeskaffen- 
het. Åtminstone synes det otvifvelaktigt, att man först genom 
kännedom af hvilka allmänna växter, som fattas inom ett visst 
område, kommer till en fullständig insigt af skaplynnet i dess vege- 
*) Jfr Prof. E. Fries i Bot. Notiser 1857. 
