Olli kvartsens termiska dilatation. 29 



interferenslinje, inställer man den icke blott pâ en, utan på ett lukla untal dylika linjer, ord- 

 nade symmetriskt kring O, d. v. s. lägebestämningen av S går sålunda ut på en bestämning 

 av det använda interferenslinjesystemets tyngdpunkt. Äro linjerna tydliga och strimbredden 

 jämförelsevis stor, kan man nöja sig med en inställning på tre linjer, i annat fall gör man bruk 

 av t. ex. 5 sådana. I fig. 9 äro de linjer, som antagas använda för inställningen, betecknade 

 med 1—3 resp. 1—5. Numreringen, som står i överensstämmelse med siflerföljden på mikro- 

 meterskruvens trommeldelning, antages motsvara även interferenslinjernas ordningsföljd (luft- 

 kilens kant på venstra sidan). Betecknas de vid inställningen på de enskilda linjerna gjorda 

 mikrometeravläsningarna med ^i, k, k resp. l^ . . . h samt avläsningen vid inställningen på 

 märket O med lo, varvid de hela varven vid mikrometerskruvens kringvridning tänkas med- 

 räknade, är vid beaktande av de av varandra oberoende kombinationerna strimbredden 



b = l{.h- h) resp. J [(«5 + h) - (^2 + 'i)]. 

 Betecknas tyngdpunkten S:s genom trommeldelar angivna läge med 1.., har man: 



h = i (Il + /2 + /3) i-esp. f^ (/1 + I, + ls + h + k) 



och 



SO=^l„- h. 



Om, såsom vid en del av mina försök var fallet, de i riktning från luftkilens kant räknade 

 interferenslinjernas ordningsföljd är den motsatta till vad vi nyss antogo, är, i fall beteck- 

 ningssättet i hg. 9 på grund av dess överensstämmelse med trommeldelningen bibehålles 

 oförändrat, 



20. Enligt vad tidigare (p. 5) nämnts, kan luftskiktets medeltjocklek d (kvartsnin- 

 gens höjd) med tillhjälp av Abbe's kontaktmikrometer bestämmas på 0,001 à 0,002 mm när i). 

 Med stöd av den sålunda vunna approximativa kännedomen om d och de genom interferens- 

 försök på nyss angivet sätt erhållna värdena på å för två eller tre spektralfärger kan man 

 sedan med tillämpning av ett redan i inledningen (p. 7) antytt förfarande härleda ett vida 

 noggrannare varde på d. 



Betecknas den från luftskiktets kilkant räknade (mörka) interferenslinjes ordningstal, 

 som befinner sig närmast till märket O (alltså ordningstalet för linjen S i hg. 9) med 1/, är 

 tydligen 



.Z = (J/+d)^, 



då A betecknar den använda spektralfärgens våglängd. För beräkning af M måste man 

 känna värdet pä ô för åtminstone tvä färger. Kännetecknar man de för den ena af dessa 



*) Ehuru det av de skilda avläsningarna framgående felet icke överstiger 0,001 mm, synes det dock 

 möjligt, att även mikrometerns längdskala (på grund av temperaturvationer m. m.) icke är fullkomligt exakt, 

 vilket, särskilt vid mätning av längder av storleksoidningen 10 mm, kan medföra en märkbar ökning av felet. 

 Till större än ± 0,002 mm torde det totala felet vid dylika mätningar dock knappast kunna uppskattas. 



N:o 5. 



