6 E. A. HoMÉN. 



Maj månad och sommaren 1857 egnades uteslutande åt studiuu^ af patliologisk anatomi 

 vid ViRCHOws institut i Berlin, äfvensom af pathologisk och fysiologisk kemi hos Hoppe- 

 Seyler därsammastädes. Hösten tillbragte Hjelt hufvudsakligen i Prag och Wien. till 

 hvilken sistnämnda ort den dragande kraften för alla pathologer var Rokitansky, af 

 ViRCHOw kallad „der erste wahre, descriptive pathologische Anatom". Emellertid egnade 

 sig Hjelt tillika, så långt tiden medgaf, åt kliniska studier, så t. ex. i obstetrik hos Seyf- 

 FEBT i Prag. 



Under denna äfvensom under senare resor besökte Hjelt äfven flere andra än 

 ofvannämnda tyska universitet och pathologisk-anatomiska institut, stiftande personlig be- 

 kantskap med ett stoil antal af Tysklands främste pathologer och stormän på medicinens 

 olika områden. Synnerligen vänskapsfuHt gestaltade sig förhållandet till Virchow, hvil- 

 ken år 1874 personligen besökte Hjelt i Finland och med dennes biträde här utförde 

 kraniologiska mätningar. I detta sammanhang kan förtjäna nämnas, att Virchow, då 

 jag senare, under mina studieresoi' som pathologisk anatom hade förmånen att sammanträffa 

 med honom, främst plägade rikta till mig frågan: „Wie geht es meinem alten Fi'eund, 

 Otto Hjelt" (eller Helt, såsom han uttalade namnet)? 



Af många skäl, hvilka delvis skola framgå af det följande, blefvo redan tidigt 

 Hjelts relationer med de ledande männen på medicinens områden i Skandinavien och 

 särskildt i Sverige mycket lifliga och hjärtliga. Härvid knötos äfven många, för lifvet 

 bestående vänskapsband. 



Efter det Hjelt jultiden 1857 hemkommit från sin första, långa vetenskapliga 

 utrikesresa blefvo hans förmåga och omfattande kunskaper snart strängt tagna i anspråk 

 af universitetet. Sålunda förordnades han den "/2 1858 att jämte sin anatomie-prosektors- 

 tjänst bestrida den nyinrättade professionen i pathologisk anatomi. I det senare einbetet 

 kom han i tillfälle att omedelbart tillämpa de nya metoder han inhemtat och de rika 

 erfarenheter han vunnit under sin nyss afslutade studieresa. Yttermera blef Hjelt af 

 Oonsistorium föroi'dnad att under vårterminen 1859 förestå professionen i barnförlossnings- 

 konst och den därtill hörande obstetriska afdelningen af kliniska institutet. 



Sedan den från landets dåvarande generalguvernör utgångna planen att besätta 

 den nyinrättade lärostolen i pathologisk anatomi med „en därtill kompetent tysk profes- 

 sor" blifvit lyckligen afvärjd, utnämndes Hjelt, efter aflagdt spécimen, den 13 maj 1859 

 till förste innehafvare vid vårt universitet af professionen i pathologisk anatomi och stats- 

 medicin, hvilken sistnämda vetenskap omfattade såväl rättsmedicin som hygien. 



Till ämne för nämnda spécimen, som ventilerades den 26 mars 1859, valde Hjelt, 

 på förslag af Virchow, hos hvilken arbetet påbörjats, en synnerligen intressant, men 

 komplicerad och svårlöst fråga, nämligen „Om nervernas regeneration och härmed sam- 

 manhängande förändringar af nervrören". Uenna fråga, som naturligtvis kunde lösas 

 endast på experimentell väg, hvarigenom den successiva utvecklingen kunde noggrannt 

 följas och studeras, har långt tidigare och äfven långt senare sysselsatt talrika forskare, 

 utan att man dock intill den dag som är kunnat uppnå enighet i åsikterna beträffande 



Tom. XLVl. 



