8 E. A. HoMÉN. 



för ändamålet beviljades, hvilket skedde genom Kejserliga senatens bref till Consistorium 

 af den 14 januari 1873. Den 5 februari 1873 uppdrog Consistorium academicum åt 

 prof. Hjelt att låta uppgöra eskiss-ritningar till byggnaden. Den 4 oktober 1878 kunde 

 den nya inrättningen, som uppförts på allmänna sjukhusets tomt vid Nikolaigatan, högtid- 

 ligt invigas för sin bestämmelse. I det föredrag, som professor H.telt höll vid detta 

 tillfälle, yttrade han bland annat följande: ') „Den pathologiska anatomin, hvars uppgift 

 är att utforska lagarna för sjukdomainas orsaker, deras utveckling och deras inflytande 

 på den menskliga organismen, bildar den grund, hvarpå vår tids praktiska medicin byg- 

 gei' sin uppfattning af sjukdomsprocesserna. — — — — — Måtte denna byggnad, 

 som vi nu i dag inviga till sin bestämmelse, motsvara sin uppgift att blifva en härd för 

 arbete och forskning" ^). 



Vid tidpunkten för den nya inrättningens uppbyggande och första framträdande 

 fanns det kanske en och annan, som befarade att såväl inrättningen i dess helhet som 

 äfven de enskilda rummen och anordningarna i dessa voro tilltagna i större skala än 

 hvad som var af behofvet påkalladt. Alla dessa farhågor blefvo dock af en snar erfaren- 

 het jäfvade, ity att det senare visat sig att utrymmet ingalunda var för stort, snarare 

 tvärtom, att alla utvecklingsmöjligheter blifvit tillfullo utnyttjade och att sålunda de 

 ursprungliga anordningarna voro vidtagna med öppen blick föi- framtida behof. 



Äfven på det praktiskt-kliniska området var den medicinska undervisningen vid 

 tidpunkten för H.telts tillträde till professionen mycket bristfällig, närmast till följd af 

 mateiialets otillräcklighet. Det inskränkte sig nämligen till 30 sjukplatser, hvaraf 15 

 på den medicinska och 15 på den kirurgiska afdelningen af det s. k. kliniska institutet, 

 nuvarande nya klinikum. En väsendtlig förbättring i detta hänseende vanns först, då 

 genom en kejserlig förordning af den 'V« 1860 „allmänna hospitalet" eller länelasa- 

 rettet i Helsingfors, nuvarande gamla klinikum, förenades med universitetets kliniska 

 institut och af dessa bildades en gemensam inrättning såväl för vården af sjuka från 

 Nylands län som för de blifvande läkarnes praktiska utbildning. Till denna högst be- 

 höfliga och betydelsefulla omgestaltning af den kliniska sjukvården och undervisningen 

 torde äfven Hjelt i sin mån bidragit, bland annat genom en i Litteiaturbladet för år 

 1858 införd uppsats med titeln „Om behofvet af utvidgade inrättningar för den praktiska 

 undervisningen i medicin". Härvid eihöll äfven Hielt en liten sjukafdelning. 



Med professuren i pathologisk anatomi voro, såsom nämndt, förenade rättsmedicin och 

 hygien, och hafva vi häri, såsom Hjelt själt yttrade vid festen på sin 90-års dag, att 

 söka „förklaringen, hvarför han ansåg sig pligtig att offra så mycken tid för den allmänna 

 hälsovårdens ordnande i vårt land". Denna tid och detta arbete, för hvilket Hjelt 

 samvetsgrannt beredde sig såväl genom studier och forskningar hemma som genom sär- 



') Detta foredrag finnes infördt i Finska Läkare Sällskapets Handlingar för år 1879. 



'') En närmare beskrifiiing af patologisk-anatomiska inrättningen och dess samlingar finner man i 

 Hjelts senare skrift: Det Finska Universitetets Patologiskt anatomiska Institution under åren 1871—1883. 

 Helsingfors 1884, äfvensom i Nordiskt Med. Arkiv. 1882. XIV. 



Tom. XLVI. 



