Minnestal öfver Professor emeritus, Arkiater Otto E. A. Hjclt. 9 



skilda utländska resor, voro emellertid ej bortkastade. Tvärtom buro de synnerligen lika 

 frukter, för hvilka fosterlandet står i stor tacksamhetsskuld till den aflidne. Här må 

 blott erinras därom, att före 1860-talet endast ytterst knapphändiga och bristfälliga lag- 

 bestämmelser funnos beträffande allmänna hälsovården i städerna eller på landet, äfvensom 

 därom att vår nu gällande, år 1879 stadfästade, hälsovårdsstadga ') till väsendtlig del 

 är Hjeus verk. Sitt hufvudsakliga arbete för hälsovården i enlighet med den hygieniska 

 vetenskapens fordringar utförde Hjklt dels såsom verksam ledamot, dels såsom ordförande 

 i följande komitéer: för ordnandet af sundhets-polisen i Finland (1802); angående fiske- 

 vattens förorenande genom kemiska ämnen och industrielt affall (1874); angående han- 

 deln med gifter (1874); för åvägabringande af tidsenlig lagstiftning angående hälsovården 

 i landet jämte särskilda därmed gemenskap egande frågor (1874). Dessutom utgaf 

 Hjelt på grund af Kejserliga Senatens förordnanden af den 14 februari 1868 och den 

 24 oktober 1871 särskilda skrifter rörande landets sundhetslagstiftning, bland hvilka må 

 särskildt framhållas hans stora och betydelsefulla arbete: Den veneriska sjukdomens 

 utbredning i Finland, jemte förslag att hämma dess spridning, 1873. 



Äfven för mångahanda andra uppdrag både inom och utom universitetet togos 

 Hjelts omfattande kunskaper, rika erfarenhet, sällsynta arbetsförmåga och praktiska sinne 

 i anspråk. Så t. ex. fungerade han som e. o. opponent vid icke mindre än 8 professors- 

 disputationer, nämligen mot: F. J. von Beckek och J. A. Estlander, kirurgi (1879); 

 K. S. Sirelius och Josef Pippinosköld, barnförlossningskonst (1861); K. Hallsten och 

 G. Asp, anatomi och fj^siologi (1873 och 1874); J. W. Runeberg, medicinsk klinik (1876); 

 Fr. Saltzman, kirurgi (1882); och dessutom vid ett stort antal disputationer för docentur samt 

 för med. och kir. doktorsgrad. I CoUegium medicum var Hjelt ledamot från år 1858 till 

 Collegiets upplösning år 1878; inspektor för universitetets gymnastikinrättning 1871 — 

 1884; ledamot i ekonomiedivisionen Vio l^^^ — ^/g 1882; universitetets prorektor "/g 

 1881 — april 1882; dekanus i medicinska fakulteten 1883 -hösten 1884; inspektor för 

 vestfinska studentafdelningen från höstterminen 1871 till februari år 1883. 



Såsom ledamot var Hjelt verksam äfven i följande komitéer: för reorganisationen 

 af sinnessjukvården i Finland (1859); angående finska språkets införande i den veten- 

 skapliga undervisningen i skolorna (1870); rörande organisationen af vårdanstalterna för 

 sinnessjuka i landet (1873); för medicinalstyrelsens ombildning (1874); för uppgörande 

 af förslag till nytt apoteks-reglemente (1874). 



Hjelt var ordförande i komitén för uppförande af nybyggnad för universitetets 

 pathologisk-anatomiska institution (1875 — 1878) och i bestyreisen för uppförande af Finska 

 statsarkivets byggnad (1886—1890). Finska Läkare Sällskapets sekreterare 1858 — 1859, 

 dess bibliotekarie åren 1858 — 1864 och dess ordförande år 1868. Medlem af Finska 

 missionssällskapets bestyrelse 1859 — 1882 och dess ordförande 1890 — 1893; medlem i 

 bestyreisen för diakonissanstalten 1867 — 1884 och Finska folkupplysningssällskapet 

 1875 — 1881. Ordförande i Finlands söndagsskole-förening 1895 — 97. Ordförande i 



■') Se närmare härom i Hjelts uppsats: Om tillkomsten af 1879 års hälsovårdsstadga i Finska Läkare- 

 sällskapets Handl. 1911. Bd. LUI N;o 12. (Supplementhäitet). 



Tom. XLVI. 



X 



