MinncsfaI iifver jirofesmr Karl Fredrik Sloffe. 21 



osäkra grundantaganden tvungen att ge sig till freds med mindre goda öfver- 

 ensstämmelser än de som erbjuda sig inom längre framskridna delar af den 

 fysiska vetenskapen, men detta kan i betraktande af nyheten af denna forsk- 

 niugsgi'en knappast undvikas. Utan tvekan torde man kunna säga, att Slotte 

 lagt en l)red bas för andra att bygga vidare på- 



I ett antal afhandlingar företagas teoretiska beräkningar af metallernas 

 smältningsvärme, d. v. s. den värmemängd, som erfordras för att vid smält- 

 ningstemperaturen öfverföra en massenhet af metallen från fast till flytande 

 tillstånd, och anställas betraktelser öfver smältproeessen. Utgångspunkt för 

 beräkningen är tanken, att då en fast kropp smälter, så mycket energi i form 

 af värme utifrån tillföres densamma, att en molekyl vid sin rörelse utåt från 

 svängningscentrum, där hastigheten annars är störst, ej mera förlorar hastig- 

 het, resp. kinetisk energi, och sålunda dess oscillerande rörelse i själfva ver- 

 ket öfvergår i en fortskridande rörelse, i öfverensstämmelse med att moleky- 

 lerna i en vätska ej mera hafva bestämda jämviktslägen, utan äro så godt 

 som utan motstånd förskjutbara förbi hvaraudra. För smältningsvärmet hos ett 

 antal metaller och hos ett flertal sammansatta kroppar, till hvilka teorin också 

 låter utvidga sig, erhåller Slotte på detta sätt värden, som ungefärligen öfver- 

 ensstämma med de experimentellt bestämda värdena. Några kroppar såsom 

 det diamagnetiska vismut och de starkt magnetiserbara kropparna järn och 

 nickel bilda dock beaktansvärda undantag från regeln. 



Uti den kiuetiska teorin för fasta och flytande kroppar kan man lika litet 

 som uti den kinetiska gasteorin direkt verificera grundantagandenas riktighet, 

 utan är tvungen indirekt sluta sig därtill genom betraktelsen af deras konse- 

 kvensers förhållande till verkligheten. Svårigheterna äro emellertid här större 

 än vid gaserna; ej blott emedan kropparnas förhållande är mera kompliceradt, 

 utan ock emedan man saknar experimentella, tillräckligt noggranna bestämnin- 

 gar af flere koefficienter, som -karakterisera detta förhållande. I Slottes arbe- 

 ten förekomma talrika beräkningar och diskussioner af dylika koefficienter. 

 Ett mycket stort intresse har han ägnat den koefficient i uttrycket för mole- 

 kylartrycket, som bestämmer molekylarsvängningarnas karaktär i fasta krop- 

 par, och funnit, att de rätliniga harmoniska svängningarna åt båda sidor från 

 fasta medellägen hafva den största sannolikheten för sig. Särskildt kännbar 

 är bristen på värden af den koefficient, som bestämmer huru en fast kropps 

 kompressibilitet ändrar sig med temperaturen. Slotte har emellertid på teore- 

 tisk väg sökt bringa denna i relation till andra koefficienter uti elasticitets- 

 läran, bland hvilka också ingå elasticitetsmodulens och torsionsmodulens tem- 



Tom. XLVI. 



