22 H. I. Tallqvi.st. 



peraturkoefficienter. Öfver dessa har han också utfört omfattande experimen- 

 tella bestämningar vid olika temperaturer, framställda i den i tre delar utgifna 

 stora afliandlingen : Ueber die Elastieität der Metalle. I år 1910 utförda slut- 

 liga bestämningar af kompressionskoefficientens temperaturkoefficient stöder sig 

 Slotte på af Grüneisen verkställda nya direkta bestämningar af den s. k. Pois- 

 soN'ska konstanten i elasticitetsteorin, livilken annars beräknas indirekt från de 

 båda elasticitetsmodulerna för dragning och torsion. Han underkastar i dessa 

 af handlingar sin kinetiska teori ett prof genom att enligt en ur teorin här- 

 flytande formel beräkna fem särskilda metallers smälttemperaturer. De teore- 

 tiskt erhållna värdena visa en mycket anmärkningsvärd öfverensstämmelse med 

 de direkt bestämda smältpunkterna, undantaget dock platina. Värdena af smält- 

 punktstemperaturen utfalla nämligen: 



Viel silfver koppar aluminium järn platina 



beräknadt: 923° C 1073'^ C 670° C 1544° C 1303° C 

 observeradt: 967° C 1082° C 657° C 1573° C 1784° C 



Slottes kinetiska teori för de fasta kropparna kan visserligen ej sägas 

 komma fullkomligheten nära, -— ibland litar han kanske också något för mycket 

 på sina tal och formler — , men såsom redan framhållits, ligga svårigheterna i 

 sakens egen natur, i det man tvingas att göra mer eller mindre osäkra eller 

 grofva grundantaganden. Denna teori skall emellertid städse kunna betraktas 

 som ett mycket värdefullt bidrag till molekylarfysiken och atomistiken och 

 som det första större steget på detta okända område mot en framtiden förbe- 

 hållen fullkomligare teori. Den kinetiska teorin för fasta kroppar är ogensäg- 

 ligt Slottes lifsverk inom den fysikaliska forskningen. 



Men utom för den kinetiska teorin för materien intresserade sig Slotte i 

 synnerhet för den därmed nära sammanhängande värmeteorin eller termodyna- 

 miken, hvilken för öfrigt utgjorde den enda del af fysiken, inom hvilken han 

 på ämbetets vägnar hade att meddela en högre stående undervisning än den 

 mera elementära grundkursen i allmän fysik. Inom den kinetiska teorin på- 

 träffas, såsom naturligt är, flerestädes termodynamiska betraktelser, som äro 

 skickligt sammanväfda med den och utan hvilka resultaten ofta ej alls hade 

 kunnat ernås. Bland fristående termodynamiska afhandlingar märkes en, som 

 behandlar inverkan af torsion på en cylindrisk eller prismatisk kropps termo- 

 dynamiska tillstånd. Genom vridningen erfar kroppen en utomordentligt liten 

 temperatursänkning, som Slotte också försökte bestämma experimentellt; detta 

 lyckades dock ej på grund af denna verkans litenhet. Också sådana konstan- 

 Tom. XLVI. 



