10 FÎDV. H.) ELT. 



ett Rosenbergskt stipendium att åtnjutas under tre år. En vittsyftande arbetsplan, hän- 

 förande sig till nya sidor av elektrokemisk forskning, hade han för sig uppställt såsom 

 program, vilket han ville realisera under arbete främst hos Arrhenius vid Nobelinstitutet 

 i Stockholm. Emellertid avsade sig Mattsson stipendiet, och hvad detta innebar stod 

 klart för alla. Det var ett avgörande som betydde ett avsked, icke från vetenskapen 

 överhuvud, men väl från tanken på möjligheten att helt egna sig däråt, att göra den 

 vetenskapliga forskarens och lärarens kall till sin främsta livsuppgift. Vad som innerst 

 förmådde honom därtill, visste han kanske endast själv, men motiverna lågo säkert icke 

 blott i yttre levnadsomständigheter utan även i ett inre krav, som han med sin ärliga, 

 plikttrogna natur icke kunde tillbakavisa. Han hade låtit undersöka sitt helsotillstånd och 

 erhållit rådet att för den närmare framtiden icke arbeta mer än han nödvändigt måste. 

 „Att arbeta endast med halv maskin under åtnjutande av stipendiet, varken kan eller 

 vill jag", skrev han. Men knappast var tanken på sjukdomen det enda verkande moti- 

 vet. Det synes som om han, med kännedom om sina månggrenade intressen, hyst tvivel 

 om att helt, med all nödig koncentration, kunna egna sig åt universitetslärarens och 

 vetenskapsmannens kall, ett tvivel som av sjukdomskänslan ytterligare stärktes. Samti- 

 digt meddelade han också, a.tt han icke komme att fullfölja sin ansökan om professuren, 

 ehuru han hade några arbeten dels färdiga, dels under händer, vilka kunnat göra honom 

 kompetent till denna, om han ock själv ansåg sin kompetens mycket knapp. „När jag 

 nu slår karriärfrågan ur tankarna", skrev han, „så tror jag också, att jag tar mitt 

 vetenskapliga arbete på ett annat sätt och gläder mig på förhand åt att få utföra det 

 uteslutande av intresse och precis och inom det område jag har lust för". 



Det var under perioden 1905 — 1910 Mattssons produktiva vetenskapliga verksam- 

 het var som livligast. Därförinnan hade han i Tekniska föreningens handlingar (1904) 

 offentliggjort en längre uppsats „Teknisk gasanalys", tydligen föranledd av hans hos 

 Lunge i Zürich året förut bedrivna studier. Den klara orienterande sammanställning 

 över gasanalysens viktigare metoder han här lämnar grundar sig delvis på egna erfaren- 

 heter och experiment. Han ville genom denna uppsats väcka våra teknikers uppmärk- 

 samhet på ett hos oss ganska förbisett vetenskapligt hjälpmedel vid talrika fabrikatori- 

 ska processer. Våra industriella inrättningar sakna, säger han, „den ständigt flödande 

 källa av impulser och initiativ, sådana fabrikslaboratoriet och dess vetenskapligt bildade 

 personal i sin fortgående verksamhet erbjuder". Vid tekniska och hygieniska kongres- 

 sen i Köpenhamn 1903 redogjorde Mattsson i ett sammanfattande föredrag över svavel- 

 halten i lysgas för sina på detta område i Zürich utförda arbeten. 



Hans doktorsspecimen är redan i annat sammanhang omnämnd. Do egna under- 

 sökningar han här meddelar hade det i stenkolstjäran förekommande högt kondenserade 

 kolvätet pyrens syntetiska uppbyggande till mål. För hans mångfrestande idékombina- 



Tom. XL VI. 



I 



