Lefnadsteclufni/ iifn-r professor Konrad Gabriel Hallsten. 7 



Vid denna tid voro förbindelserna med de stora kulturlanden icke så ut- Fysiologiska 

 vecklade som nu. Äfven den vetenskapliga litteraturen var föga riklig och 

 icke så lätt tillgänglig. Resor i studiesyfte voro därför i vissa afseenden at 

 större betydelse än nu, så mycket mera, som äfven i och för studierna nödiga 

 instrument och medel i allmänhet saknades i vårt land. Äfven nu tvinga så- 

 dana omständigheter ju ofta den redan försigkomna yngre vetenskapsmannen 

 att uppsöka kontinentens stora centra. 



Sedan Hallsten först genom universitetsmedel under åren 1866 — 68 blifvit 

 satt i tillfälle att besöka Berlin, Wien och Paris, erhöll han 1869 Alexanders- 

 stipendiet, vid denna tid en stor utmärkelse, så mycket mera, som det var det 

 största resestipendium, som universitetet då kunde utdela. Han vistades under 

 denna resa i Heidelberg, hvarest Helmholtz var professor i fysiologi. 



Under 60-talet, men ock något decennium tidigare hade genom en rad af 

 glänsande förmågor fysiken och fysiologin erhållit en väckelse, som blott kan 

 jämföras med kemins. — Brücke hade studerat och klargjort ögats anatomi och 

 funktionella förhållanden, därjämte kontrast- och komplimentärfenomenen i op- 

 tiken (1866). — Du Bois-Reymond, professor i fysiologi i Berlin, den kände 

 Müllers efterträdare, var den andre heroen. Hans undersökningar angående 

 de märkvärdiga elektriska fenomenen hos de s. k. elektriska fiskarna, men ock 

 de elektriska fenomenen, som yttra sig i muskler och nerver, väckte stort upp- 

 seende. Helmholtz i Heidelberg, sedan 1871 i Berlin, uppfann ögonspegeln, 

 klargjorde frågan om ackomodationen vid seendet och färgförnimmelserna, 

 likaså ljud- och toufenomenens beroende af vibrationer i medier och deras 

 samverkan. — Slutligen må nämnas Ludwig, 1865 professor i Leipzig. Han är 

 känd såsom uppfinnare af den nu i alla grenar af naturvetenskapen så ovär- 

 derliga, grafiska själfregistrerings- och tidbestämnings-metoden. Han uppvisade 

 likaså den antagonistiska samverkan, som ger sig tillkänna exempelvis i spott- 

 körtlarnas innervation vid sekretionen. — 



Dessa exempel må vara nog. Det allmänt hyllade vitalistiska åskådnings- 

 sättet inom fysiologin fick småningom åtminstone delvis gifva vika för det fy- 

 siska, ehuru man här, såsom oftast i dylika fall, till en början väl mycket 

 sköt öfver målet. 



Sedan Hallsten sålunda blifvit i tillfälle att personligen formera bekant- 

 skap med den fysiska och fysiologiska vetenskapens i utlandet höga stånd- 

 punkt, var det naturligt, att han, då han 1871 blef förordnad att förestå, och 

 ännu mera 1874, då han tillträdde professionen i denna vetenskap, så vidt 

 möjligt skulle tillämpa de vunna erfarenheterna. Apparater och hjälpmedel i 



Tom. XL VI. 



