rgOl. Xo. 2. UNDERS0GELSER AF DE LANGE EXTREMITETKNOKLER. 1 3 



axe. Dette maal behøver man ikke at tage; Lehmann-Nitsche har foreslaaet 

 det til erstatning for »øverste femurendes bredde«, da præhistoriske knokler 

 ikke sjelden er saa beskadigede, at bredden ikke kan maales. 



Sterste y>vertikale<i< diameter af collum femoris. 



Mindste y^ sagittale«. — — » — 



Disse maales ved skyvepasseren. Som bekjendt danner et tværsnit 

 af collum femoris en ellipse, hvis stöTSte diameter ikke ligger i diaphvse- 

 axens plan, men helder noget fortil og derved danner en vinkel med 

 diaphyseaxen d: Collums roiationsvinkel . Tværsnits-ellipsens lille diameter 

 staar derfor heller ikke vertikalt paa diaphyseaxen. \'ed maalinger af 

 disse diametere maa man derfor tage hensyn hertil og maale paa Collums 

 smaleste parti dens tværsnits »store« og »lille« diameter, der saaledes 

 afviger fra diaphyse-axen saameget, som Collums rotationsvinkel angiver. 



r- jj . ■., . ■ j Collums mindste diameter X 100 



LoLlumtvær snittets index ^= r; r — 



Collums største diameter. 



Collums mindste omfang maales ved baandmaal. 



Ledhodets (caput femoris) sterste -»vertikale^ diameter, 

 — — » — mindste ■>•> sagittale« — 



Disse maal tåges ved skyvepasseren, og man maa herved vel lægge 



mærke til, at caput ligesom collum ikke har sin stø-rste vertikale diameter 



parallel med diaphyseaxen. men ligesom for Collums vedkommende paa 



skråa fortil. 



TJ r r L 1 ji j j. j. -j mindste diam. X 100 



Index for laarbenlednodets tværsnit = r~ — ^ 



"^ største diameter. 



Omfanget af ledhodet tåges med baandmaal, og dets største omfang 

 ligger omtr. V2 ctm. fjernet fra ledbruskranden indover mod fovea capitis. 



Lœngden af hals -f- Jiode, maales ved skyvepasser og er angivet af 

 den japanske anthropolog Koganei. Maalet tåges fra »Crista inter- 

 trochanterica« til ledhodets mest fremspringende punkt. Er paa velkonser- 

 verede knokler mindre nødvendig. 



Collums længde, fra crista intertrochanterica til caputs bruskrand. 

 Virchow har anvendt dette maal; det er meget vilkaarlighed imderkastet. 



III. Maalinger af laarbenets distale ende. 



Knæknokernes bredde. Laarbenet Isegges paa maalebrættet med 

 bagfladen ned og med sin laterale side mod maalebrættets vertikalplade, 

 hvorefter man ved hjælp af vinkeltrianglet aflæser den sterste bredde ved 

 det mest fremspringende punkt af condylus internus. 



