IQOI. No. 2. ÜNDERS0GELSER AF DE LANGE EXÏREMITETKNOKLER. 35 



udpræget virkning (»suractivité«) af m. quadriceps femoris, spec. mm. 

 vasti, resp. )n. tibialis post, for tibias vedkommende. Men ogsaa 

 in. glutcBus max. mener Manouvrier er medvirkende til femurdiaphysens 

 platymere applanering, der saaledes skulde være en »funktionel tilpas- 

 ning«. At betragte muskelvirkningerne som en aarsag til knoklernes 

 formforandringer billiges ogsaa af Dr. Le h ma 11 n-X it s che; for platy- 

 meriens vedkommende synes mig denne opfatning at være plausibel i 

 sit princip, om jeg end ikke finder Manouvriers deduction tilfredsstillende, 

 ligesom det afgjorende bevis endnu ikke er leveret; men at muskel- 

 virkningerne maa have en afgjorende betydning, særlig under opvæxten 

 til udviklingen af denne variation, synes mig meget sandsynHgt. 



Denne fort>mding af diaphysen forfra bagtil med udvidning i bred- 

 den kaldtes forst uden videre )>plat}'meri«; men efter nærmere under- 

 sogelser af større materiale maatte Manouvrier adskille to former, idet 

 diametrene ogsaa kunde forandres i andre retninger; saaledes maatte den 

 først iagttagne platymeri betegnes »sagittal« i modsætning til en »trans- 

 versel , hvor diameteren forfra bagtil var tiltaget, medens diaphysen var 

 bleven smalere fra side til anden. 



For nu at have et sikkert udgangspunkt ved betegnelsen af for- 

 holdene, maaler man ved det sted, hvor sideudbugtningerne er størst 

 eller, hvis disse mangler, 3 — 4 ctm. nedenfor basis af trochanter minor, 

 den sagittale og transversellè diaphysediameter og beregner deraf en 

 index, idet man sætter den transversellè diameter = 100. 



Manouvrier opstiller følgende skala: 



V Index ;f til 80,00 er sagittal platymeri. (Rigtigere er det vistnok 

 med Lehmann-Nitsche at sætte grændsen ved 79,99). Laarbendiaphysens 

 øverste trediedel er i disse tilfælde fladere forfra bagtil end fra side til 

 anden, undertiden endog med udbugtninger til siden. Den transversellè 

 diameter er derfor den største. 



2° Med index 80,00 til 99,9 existerer der ingen platymeri. Benets 

 omkreds er mere cylindrisk. 



3^ Med index fra 100,0 til x' indtræder den transversellè platymeri. 

 Benet er i disse tilfælde applaneret paa siderne, idet den sagittale dia- 

 meter er størst. 



Lehmann- X itsche foreslaar at forandre navnene i lighed med 

 betegnelsen »platycnemi« og »evrycnemi« saaledes, at afdeling i kaldes 

 platymer, afd. 2 for evrymer og afd. 3 betegnes stenomer [gxevoq. flad, 

 smal), da adskillelsen mellem betegnelserne »sagittal^ og »transversel« 

 platymeri let kan bringe forvexlinger. 



