I go I. Xo. 2. UNDERS0GELSER AF DE LANGE EXTRENUTETKNOKLER. 45 



»laterale s. externum, ogsaa kaldet labium ecto-proximale, medens for- 

 »dybningens udside begrændses af diaphysens ydre rand, der ofte er 

 »forvandlet til en fremspringende liste: fordybningens bund er dels glat, 

 »dels smaaknudret.« 



Hvis denne fossa hypotrochanterica forekommer, er benets foramen 

 nutritium r\-kket hoiere op og ligger nær ved fordybningens nederste 

 del. Fossa hypotroch. kan findes alene, men ogsaa i forbindelse med 

 troch. III; hvis den findes, foroges diaphysens transverselle diameter paa 

 bekostning af dens antero-posterieure. 



Houzé fandt. at i Belgien forekom troch. III kun undtagelsesvis paa 

 laarbensknokler fra »rensdyrperioden«, medens dens hyppighed i den 

 »neolithisket tidsalder var 38 pct. (som folge af et nyt ethnisk elements 

 optræden): hos nutidens Briisseler-be folkning var dens hyppighed "^0,1; 

 procent. Han ansaa dens optræden som et tegn paa en kraftig glutæal- 

 muskulatur. 



Fossa hypotrochanterica er en noksaa konstant karakter derimod 

 hos de i Belgien fundne laarbensknokler fra »rensdyrperioden« ; dette 

 kjendemærke har hulebeboerne fra Furfooz fælles med de præhistoriske 

 mennesker fra Grenelle (Taris |, med hvilke de ogsaa stemmer overens med 

 hensyn til skallet\'pe, skelethoide og gjennemboret olecranon (?j. Fossa 

 hypotrochanterica er meget udviklet. men mindre hyppig paa laarben 

 fra den neolithiske periode og synes nu for tiden at være bleven sjeldnere^. 



Efter Houzés vidtloftige fremstilling hk trochanter tertius en viss 

 aktuel betj^dning, idet den blev draget ind i spørgsmaalet om skelettets 

 »sexuelle« karakterer, hvorom den bekjendte anthropolog prof. Schaaff- 

 hausen holdt et foredrag ved det t\-dske anthropologiske selskabs for- 

 samling i Breslau 1884; der fortes da en diskussion mellem prof. dr. 

 Albrecht og prof. dr. Aurel v. To rok (Budapest). Prof. Albrecht 

 opstillede den sætning, baseret paa egne og Houzé's undersogelser, at 

 troch. tertius fortrinsvis forekom hos kvinden, mod hvilket prof. v. Török 

 udtalte sig. 



Kort efter fremlægger den sidstnævnte, hoit anseede anthropolog 

 resultaterne af sin undersogelse (Ueber den Trochanter tertius u. die 

 Fossa hypotrochanterica (Houzé) in ihrer sexuellen Bedeutung; Anato- 

 mischer Anzeiger 1886, pag. 169 — 178) af 54 skeletter, hvoraf 38 mand- 

 lige og 16 kvindelige; skeletterne horer til den nuværende tidsperiode, 

 idet dog de ældste skriver sig fra den saakaldte »Broncealder« (v. Török 

 mener at have paavist, at Ungarns bronceperiode strækker sig langt ind i 



Houzé's af handling er her eiteret efter von Török og andre forfattere, da hans 

 arbeide, der ikke findes i vore bibliotheker. ei heller læogere er at faa i boghandelen. 



