54 GUSTAV GULDBERG. M.-N. Kl. 



III, Bidrag til kundskaben oni kropshøiden hos 

 Nordmændene i middelalderen og oldtiden. 



Spørgsmaalet om at bestemme længden af det menneskelige legeme 

 efter maalinger af de lange rørformede extremitetknokler [humerus^ ulna, 

 radius, femur, tibia og fibula) har en ikke ringe anthropologisk interesse, 

 særlig naar det gjælder at skaffe rede paa tidligere racers eller uddø-de 

 folkeslags legemshøide. Men fortiden den mere ethniske interesse, der 

 knytter sig til en saadan undersøgelsc, hvorved ogsaa andre legemsdeles 

 relationer belyses, kan det i et givet tilfælde være af betydning at kunne 

 faa bestemt legemshøiden, hvor det gjælder sporgsmaalet om identitet 

 f. ex. i criminelle eller ulykkestilfælder, naar der af offeret kun foreligger 

 de afskaarne lemmer. Det kan derfor ikke vække forundring, at man 

 allerede længe har været beskjæftiget med af udfinde forholdstal, der 

 angav legemshøidens relation til det betræffende lange rørben. Saaledes 

 har Beddoe og Humphrey i England, Langer, Toldt og Rüdinger 

 i Østerrige og Tyskland og Or fila, Topinard og Rollet i Frankrige 

 opstillet sine tabeller, hvorefter man skulde kunne opkonstruere legems- 

 stjø-rrelsen efter extremitetknoklernes længde. I den nyeste tid har 

 imidlertid L. M a no u v ri er gjenoptaget disse undersogelser og foretaget 

 en omarbeidelse af de meget nøiagtige undersogelser, som Etienne 

 Rollet^ havde udført paa kadavere af 50 mænd og 50 kvinder, der 

 hidhørte fra Lyons hospitaler. Først udskilte Manouvrier af Rollets tal- 

 angivelser alle individer over 59 aar, hvorefter der blev igjen 24 mænd 

 og 25 kvinder. 



* Dr. Etienne Rollet: La mensuration des os longs des membres: Internationale 

 Monatschrift f. Anatomie u. Physiologie, B. VI, 1889, P- 345 — 352 og 353—364. 



