Kapitel 1. 

 Literaturoversigt. 



I 



de senere aar er der fremkommet en bet}'delig literatur om ind- 

 sjoerne. Vi finder arbeider fi-a næsten alle de europæiske lande, og fra 

 de forenede stater er ogsaa leveret vægtige bidrag i saa henseende. Et 

 af de spørsmaal, som hj'ppigst findes behandlede, er temperaturforholdene. 

 En mængde maalinger af temperaturer i sjøernes dyb og overflade er 

 foretagne, og sammenhængende serier af maalinger findes beskrevne fra 

 flere steder. 



I den del af literaturen, som omhandler temperaturforholdene ved 

 indsjoerne, er det imidlertid kun i faa arbeider, at isforholdene er sær- 

 skilt behandlede. Vi finder vistnok i flere af arbeiderne det sporsmaal 

 belyst, hvorledes der kan opstaa is paa en indsjø; men vi savner beret- 

 ninger om, hvorledes det aar om andet pleier at forholde sig med isen 

 paa de forskjellige indsjoer. Tidspunktet paa aaret, naar isen lægger 

 sig, og naar den gaar op. er kun angivet fra forholdsvis faa steder. Vi 

 skal, forinden vi gaar over til at behandle disse forhold for vort eget 

 lands vedkommende, i korthied omtale det væsentligste af, hvad hidindtil 

 er fremkommet i literaturen angaaende isforholdene ved indsjoerne. 



Fra Sverige findes fra iS/oaarene tre afhandlinger over isforholdene 

 paa de svenske indsjoer. 



I H. Hildebrandsson ?>'^ arbeide behandles de iagttagelser af data 

 over islægningen og isløsningen, som efter foranstaltning af landthushåll- 

 ningssällskaperne blev anstillede vinteren 1870 — 71 og indsendte til obser- 

 vatoriet i Upsala. lagttagelserne var mange, idet de udgjorde et antal 

 af 650 fra de forskjellige steder af landet, og af disse var 267 fuld- 

 stændige over saavel islægning som isløsning. 



1 H. Hildibrand Hil dtb r ands s on; Isforhållandena i Sverige vintern 1S70 — 71, Upsala 

 universitets årsskrift 1872. 

 VicL-Selsk. Skrifter. M.-N. Kl. 1901. Xo. 4. 1 



