lO ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Kapitel 2. 



Hvorledes materialet til bedømmelse af tidspunktet 



for islægningen og isløsningen paa de norske 



indsjøer er indsamlet. 



I vort land har aldrig isforholdene ved indsjøerne været gjenstand 

 for nogen særskilt behandling eller undersøgelse. De eneste optegnelser, 

 man kan finde om disse forhold, er enkelte spredte notiser i de topo- 

 grafiske beskrivelser. I det følgende vil anføres, hvad man leilighedsvis 

 finder herom i Strems, Wille s,, Jessens m. fleres beskrivelser, i de 

 hidtil udkomne amtsbeskrivelser af »Norges land og folk« samt i et par 

 andre skrifter. 



Paa de observationsschemaer, som fra de meteorologiske stationer 

 er indsendte til institutet, findes data over islægningen og isløsningen 

 antegnet for et par sjøers vedkommende. 



Flere optegnelser af denne art findes paa de schemaer, som er ind- 

 sendte fra de mange i de sidste aar oprettede nedbørsstationer. 



I kanalvæsenets vandstandsboger findes regelmæssig islægnings- og 

 isløsningsdata anførte i en række aar for et par sjøers vedkommende, og 

 en del spredte optegnelser udenfor disse findes ogsaa sammesteds. 



Dette materiale, som er indhentet fra optegnelserne i det meteoro- 

 logiske institut og i kanalvæsenets arkiver, er dog ikke saa stort, at det 

 paa langt nær vilde give nogen oversigt over, naar de norske indsjøer 

 pleier at fryse til og at gaa op. 



Man har derfor været henvist til for de fleste indsjøers vedkom- 

 mende gjennem korrespondence at faa indhentet de fornødne oplysninger. 

 Man har henvendt sig til samtlige direktioner for indsjødampskibene i 

 landet og gjennem skibsjournalerne faaet rede paa, naar farten er blevet 

 stanset af is om høsten, og naar den har kunnet begynde om vaaren. 

 Man har videre henvendt sig til lensmænd og ordførere for at faa rede 

 paa disse ting, og særlig forespurgt, om der i bygden skulde findes 

 noteret islægnings- og isløsningsdata i almanakker eller i lignende op- 

 tegnelser. Videre har man ogsaa henvendt sig til flere andre, som kunde 

 antages at have rede paa disse ting. 



