IÇOI. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. II 



For de fleste betydeligere indsjøer har man paa denne maade faaet 

 oplysninger, og for fleres vedkommende er det ogsaa lykkedes at faa 

 opgivet data for en række aar, 



Nøiagtig at angive en enkelt bestemt datum for islægningen paa en 

 større indsjø og særlig paa de norske indsjoer, som gjerne pleier at have 

 saa stor udstrækning i en retning, lader sig i regelen neppe gjøre: thi 

 som oftest foregaar islægning paa disse i lobet af et længere tidsrum. 

 Men ved mindre sjøer hænder det derimod ofte, at de lægger sig i lobet 

 af kort tid og da helst om natten. 



Ligesom F or el flere steder ^ har gjort opmerksom paa, og som 

 Delebecque''^ omtaler, har man ogsaa fra vort land nok af exempler paa, at 

 indsjoer, som har havt en overfladetemperatur nær frysepunktet, pludselig 

 paa en nat har været islagte. Det store varmetab ved udstraaling, som 

 kan finde sted i klare hostnætter, bevirker en enorm afkjøling, og dette 

 kan være aarsagen til, at islægningen kan foregaa saaledes. Naar det 

 derfor flere steder i de optegnelser, som findes i de meteorologiske 

 schemaer heder: »Inat frøs der is paa alle mindre sjøer og tjern her«, 

 medfører dette visselig rigtighed. Af de større indsjøer kan ogsaa store 

 dele blive islagte paa en nat. Fra Fæmunden har man saaledes for 

 exempel fra 1896 følgende optegnelse: 



3die december: »^/^ af Fæmunden lagde sig inat« og fra 14de 

 december s. aar: »resten af Fæmunden lagde sig inat.« 



Det er især tilfældet ved de høiere liggende sjøer, hvor tempera- 

 turen er lavere, og hvor skydekket ofte ogsaa er mindre udbredt. 



Undertiden kan en indsjø afkjøles saa sterkt ved at afgive varme 

 til at smelte den sne, som efter et større snefald er tilført sjøen, at store 

 partier af den bliver islagt paa en kort tid. 



Ser man derimod hen paa en sjø som Mjøsen, vil man finde, at 

 den nordligste del fra Lillehammer og sydover et stykke gjerne pleier 

 at fryse til 1 slutten af november. Ved juletider pleier det oftest at 

 være is sydover til Ringsaker, medens der paa det bredeste parti af 

 sjøen oftest ikke lægger sig is før over midten af januar. At anføre en 

 bestemt islægningsdatum for Mjøsen lader sig saaledes ikke gjøre. 



Man kunde muligens som islægningsdatum alene anføre den dag, 

 den sidste rest af indsjøen lagde sig; men dette fordrede observa- 

 tioner fra mange steder ved sjøen, idet man uden saadanne ikke kan 

 være sikker paa, hvor sjøen sidst lægger sig, og desuden vil det neppe 



* Congélation des lacssuisses et savoyards pendant l'hiver 1S91, p. 51.. Le Léman II, p. 371. 

 2 Les lacs français p. 168. 



