12 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



give en helt ud rigtig fremstilling af forholdene, idet lokale aarsager, som 

 strømme o. 1. fænomener, kan bevirke, at enkelte steder er aabne, 

 uagtet indsjøen forlængst ellers har islagt sig. Man har saaledes ved 

 Fæmunden langt ud i januar maaned iagttaget aabent vand i et sund, 

 uagtet sjøen ellers var helt islagt allerede i december. 



Ved mindre tjern selv i et saa strengt klima som ved Røros kan ofte 

 iagttages »varmhul«, hvor der er aabent vand midtvinters; men det er 

 indlysende, at det vilde være aldeles urigtigt at angive islægningsdatoen 

 for vedkommende tjern den dag, der frøs is paa vedkommende sted. 



Man har derfor her foretrukket at angive forskjellige islægningsdata 

 for forskjellige dele af sjøen, hvor saadanne iagttagelser har været for- 

 haanden. Dette er tilfældet ved flere af de dybeste og største lavtlig- 

 gende indsjøer paa Østlandet. Der, hvor iagttagelser fra flere steder af 

 indsjøen ikke har været forhaanden, findes flere steder angivet en bestemt 

 datum for hele sjøen. Disse data er ikke altid at tage saa bestemt, som 

 de opføres; men de maa ved større indsjøer forstaaes saadan, at den 

 del af sjøen, som er synlig fra vedkommende observationssted, har islagt 

 sig paa den nævnte datum. Ved de mindre sjøer maa det derimod oftest 

 være saadan at forståa, at hele sjøen har lagt sig paa det anførte tidspunkt. 



Fra nogle af vore større indsjøer er det ikke lykkedes at faa op- 

 givet bestemte data for islægningen, idet saadanne aldrig har været 

 gjenstand for notering. Man har derfor maattet henvende sig til lokal- 

 kjendte folk for skjønsmæssig at faa opgivet, naar vedkommende sjø 

 pleier at islægge sig. Af sagens natur følger, at et saadant skjøn aldrig 

 vil blive saa paalideligt, som naar man har sikre observationer forhaan- 

 den og kan udregne gjennemsnittet. Men man bør erindre, at tilisningen 

 af de større indsjøer spiller en saa betydelig rolle i de omkringboendes 

 daglige liv og bedrift, at det gjerne er af de ting, som lægges merke 

 til. Det experiment at tilskrive flere lokalkjendte mænd ved samme indsjø 

 og udæske erklæring om, naar de anser islægningen paa vedkommende 

 sjø for at pleie at finde sted, er prøvet; svarene har i de aller fleste 

 tilfælde vist sig at stemme godt overens. 



Et exempel herpaa er optegnelser fra Møsvatn i Telemarken. Lens- 

 manden i Rauland opgiver i en skrivelse fra 1898, at lokalkjendte folk har 

 berettet ham, at islægningen paa nævnte vand pleier at foregaa i maa- 

 ned à 6 uger før jul, og at isløsningen pleier at finde sted 14 dages tid 

 før St. Hans. 



I Wille 5 »Sellejords beskrivelse«^ heder det: »Den græsselige 

 Kuld, der staar fra Sne-Fjeldene i Nord og Nordvest, hvilke kaldes 

 1 ff. y. Wille: Beskrivelse over Sellejord Præstegiæld, Kjøbenhavn 1786, p. 13. 



