IÇOI. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 19 



vigtigste data herom fra 1863 — 64 til 1894 — 95, og senere skal man for 

 at faa bedre oversigt mere skematisk i en tabel opsætte datoerne for 

 islægningen og isløsningen ved nogle steder af sjøen. 



Vinteren 1863—64. 



gik Mjøsen op 21de april. 



Vinteren 1864 — 65. 



2den jan. var der is nordenfra til Ringsaker. 

 3die febr. havde hele Mjøsen lagt sig. 



29de april gik isen op under storm af nordlig vind. Den havde et 

 par dage før gaaet op ved Kap paa Toten, 

 lüde mai var det helt isfrit. 



1865-66. 



9de novbr. lagdes is fra Lillehammer til Hagefetten. 



13de jan. var der is nordfra til Heggenhaugen. 



9de mars lagde resten af Mjøsen sig. 



2 1 de april begyndte isen at gaa op. 



9de mai var isen oppe helt til Lillehammer. 



1866—67. 



15de jan. lagde isen sig der, hvor sjøen endnu havde været aaben. 

 iSde jan. kunde man kjøre læs paa isen tversover sjøen. 

 lüde mai kunde der endnu kjøres paa isen. 



26de mai drog 3 mand en baad paa en slæde fra Gjøvik til Heg- 

 genhaugen. 



29de mai beg}'ndte den at gaa op ; beg. af juni aabent vand til 



Lillehammer-. 



1867—68. 



15de novbr. lagdes is nordfra til Hagefetten. 



i6de novbr. var isen delvis gaaet op igjen. 



15de dec. laa der is nordfra til Ringsaker. 



22de dec. laa der is nordfra til Totenviken. 



28de dec. lagde isen sig overalt nordenfor Stigersand. 



29de dec. brødes den delvis op igjen. 



30te dec. lagde isen sig paanyt. 



6te jan. lagdes den helt ned til Minne. 



27de april begyndte isløsningen ved Minne. 



4de mai gik isen op nordover til Heggenhaugen. 



1 Ilte juni 1867 kunde man endnu gaa paa isen paa Mesnavatnene ved Lillehammer. 



