19OI. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 31 



iode jan. lagdes is sydover til Ringsaker. 



15de jan. var der iskrav flere steder i sjøen. 



1 8de jan. laa der is til Hamar. 



24de jan. lagdes is overalt sydover til Minne. 



15de april begyndte isløsningen. 



iste mai var isløsningen naaet nord til Lillehammer. 



1892—93. 



i2te dec. lagdes is ved Lillehammer. 

 26de dec. var der is og iskrav fra Skulhus nordover. 

 13de jan. lagdes is nordenfor Bjertnæsodden. 



15de jan. var der is over hele sjøen med undtagelse af en liden 

 aabning paa vestkanten af Helgøen. 

 1 8de jan. opstagedes vei paa isen. 

 I2te april begyndte isen at løsne. 

 I begyndelsen af mai var hele Mjøsen isfri. 



1893—94. 



27de novbr. lagdes is ved Lillehammer. 



24de dec. laa isen nordfra til Bækodden. 



8de jan. var der is nordfra til Ringsaker. 



I2te jan. løsnede enkelte partier af isen. 



29de jan. var der isfrit nord til Biri. 



15de febr. fremdeles isfrit til Biri. 



i6de febr. lagde der sig is i Næssundet. 



17de febr. lagdes is ved Hamar. 



19de febr. var der is og iskrav fra Gjøvik til Hamar. 



22de febr. løsnede isen fra Næs til Hamar. Vestfjorden fra Helg- 

 øen til Totenlandet var isfri. 



23de febr. var der drivis ved Hamar. 



ßdie mars fremdeles drivis ved Hamar; fast is kun til Biri. 



31te mars fremdeles ingen is søndenfor Biri. 



27de april var der isfrit søndenfra til ret ud for Ødegaarden paa 

 Brøttum. 



3die mai var det isfrit helt op til Lillehammer. 



1894—95. 



lüde dec. lagdes is fra Hagefetten til Lillehammer. 

 5te jan. lagdes is sydover til Biri. 

 13de jan. lagdes is sydover til Ring. 

 20de jan. lagdes is i Næssundet. 



