32 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



22de jan. var der iskrav over næsten hele Mjøsen; isen lagde sig til 

 Heggenhaugen. 



24de jan. iskrav og is næsten over hele Mjøsen. 



26de jan. var der is overalt med enkelte aabninger. 



27de jan. gik folk paa skøiter fra Hamar til Gjøvik. 



'31te jan. stagedes vei paa isen. 



I2te febr. kjørtes isen første gang fra Toten til Hamar. 



i6de april var isen fremdeles kjørbar. 



23de april begyndte i^slosningen. 



7de mai var Mjøsen helt aaben til Lillehammer. 



1895—961. 



26de novbr. var der iskrav i den nordligste del af Mjøsen. 



I2te dec. lagde der sig is syd til Biri. 



22de dec. løsnede isen og drev sydover. 



31te dec. var der iskrav og is over den største del af sjøen. 



7de jan. laa der is mellem Gjøvik, Næs og Hamar og søndenfor 

 enkelte steder. 



14de jan. opstagedes vei Gjøvik — Mengshol. 



17de jan. var sondre del af sjøen søndenfor Helgøen og helt til 

 Minne aaben. 



20de jan. blev der aabent vand fra Hamar til Helgøen. Fremdeles 

 is ved Gjøvik. 



ßdie febr. var der fremdeles sterk is fra Gjøvik til Næs, aabent fra 

 Hamar til Næs. 



14de april. Fremdeles is ved Gjøvik, aabent ved Næslandet. 



17de april var der isfrit ved Gjøvik. 



30te april. Isfrit helt til Biri, hvor der fremdeles laa is. 



I begyndelsen af mai var det isfrit helt til Lillehammer. 



1896-97. 



22de dec. var der is ved Gjøvik. Den laa, saalangt man kunde se, 

 nordover. 



28de dec. blev isen brudt op igjen af vinden. 

 9de jan. lagde der sig atter is sydover til Heggenhaugen. 

 i2te jan. lagde isen sig langs vestre land sydover til Gjøvik. 

 29de jan. lagde isen sig fra Gjøvik til Næs og Hamar, 

 iste febr. gik man paa isen fra Næs til Gjøvik. 



1 Med 1895 slutter kaptein Raabes optegnelser. Det senere materiale er samlet efter 

 notiser i lokalpressen samt efter llcrc personers velvillige meddelelser. 



