I901. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 33 



2den febr. lagde isen sig paa resten af sjoen. 



27de april begyndte isen at losne paa enkelte steder, 



iste mai foregik islosningen nord til Hamar. 



4de mai var Mj&sen aaben nordover til Biri. 



lode mai var der aabent vand helt nord til Lillehammer. 



1897-98. 



7de jan. lagdes is sydover til Biri. 



6te febr. blev det stille efter nogle dages kold vind. Der bredte 

 sig da pludselig is fra Gjovik til Næs og sydover fra Gjøvik. 



7de febr. blev isen feiet væk af vinden, 



ute febr. var sjoen aaben helt til Biri. 



6te april. Fremdeles aabent til Biri. 



ute mai gik dampskibene opover til Lillehammer, hvor der frem- 

 deles var is, som imidlertid var meget svag. 



1898-99. 



25de novbr. lagdes is i nordenden af sjoen ved Lillehammer. 



31te dec. lagde isen sig sydover til Biri. 



7de jan. laa isen sydover til Redalen. 



8de jan. var Mjosen islagt sydover til Heggenhaugen. 



23de jan. lagdes isen sydover til Gjovik, i Xæssundet samt i bugten 

 ved Hamar, 



25de jan. laa isen mellem Gjovik, Xæs og Hamar, samt i den syd- 

 hgste del ved Minne. 



27de jan. var hele sjøen tilfrossen. 



6te mai slog dampskibene raak til Gjovik, 



I2te mai laa isen fremdeles ov^er den storste del af sjoen om 

 morgenen, men ved middagstider beg}-ndte den at losne, og om aftenen 

 var der klart vand helt nordover til Ringsaker, 



i6de mai naaede islosningen til Lillehammer, 



1899—1900 



7de jan. lagdes der is, saa dampskibet maatte ophore med farten nord 

 for Biri. 



lüde jan. islagdes Ringsakerfjorden. 



13de jan. lagde isen sig til Gjovik og fra Hamar til Xæs og dertra 

 til Helgoen. \'ed Totenlandet var det fremdeles isfrit, 



i;de jan. feiede en sydlig vind isen bort mellem Hamar — Helgoen 

 og Gjovik, 



24de jan. var det fremdeles istVit til Gjovik. 



Vid.-Selsk. Skrifter. M.-N. KL 1901. No. i. 3 



