ipoi. No. 4. 



ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 



59 



Gjevilvatn i Opdal, 



Belig-genhed : 62° 42' n. br. Størrelse: 20,9 km. 



Heide o. h. : 663 m. 



Efter opgivende af lensmand Bjerke pleier islægningen paa Gjevil- 

 vatn i almindelighed at foregaa i sidste halvdel af november. 



Isløsningen pleier som regel at finde sted i sidste halvdel af mai ; 

 i 1899 var der en meget sen isløsning, idet våndet forst gik op 1 8de juni. 



Paa Skarvatnet i Opdal, (2,2 km.2 stort, 880 m. o h.) vgr isen endnu 

 1 8de juni 1S99 saa sterk, at heste, som gik paa beite, kunde gaa paa 

 den. Efter ældre optegnelser laa isen paa et tjern tæt ved Skarvatnet 

 hele sommeren 1835. ^ ^^49 ^^^ ^^^^ P^^ Skarvatnet til 2den juli. 

 1866, 6-] og 72 laa isen ogsaa langt ud paa sommeren. I regelen gaar 

 Skarvatnet op i de sidste dage af mai. 



Fra Lesje og Dovre 



haves om islægningen og isløsningen 1898 — 99 følgende data: 



Heide 

 over havet 



Størrelse 



Islesning 



Vaalesjøen, Dovre i ca. 900 m 



Afsjøen, Dovre 

 Lesjeskogsvand 



910 

 625 



I km.2 

 1,1 « 



56 » 



15de oktbr, iste juni 

 15de — iste » 



2 ide novbr. 



Ottavatn. 



Beliggenhed: 61° 51' n. br. Størrelse: 27,5 km.- Heide o.h.: 351m. Sterste dj'b: 72 m. 



I den vestlige del af Ottavatn er dybet meget ringe. Man kan her 

 under almindelig sommervandstand paa de fleste steder ikke komme frem 

 med baad udenfor elvefaret. Østenfor Garmo i det egentlige Vaagevatn 

 falder bunden forholdsvis raskt af ned til det største dyb, 72 m., ret ud 

 for gaarden Grev. Herfra stiger bunden langsomt op, indtil dybet paa 

 de østlige par km. af våndet holder sig mellem 3 og 6 m. 



For islægningen paa Vaagevatnet er gjennem lensmand Listad 

 meddelt følgende data, observerede af skogvogter Knud Grev: 



