1901. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 8 1 



I lobet af de sidste 18 aar har dampskibet kunnet begynde farten 

 gjennemsnitlig 2den mai, og det er gjerne sat paa våndet umiddelbart 

 efter, at isen er gaat op. 



Vraavatn pleier at fryse til lidt for Nisser. Isløsningen pleier deri- 

 mod at foregaa samtidig paa begge vand. 



Fyresvatn. 



Beliggenhed: 59^ 6' n. br. Storrelse: 57,6 km.^ Hoide o. h.: 273 m. 



Landets konfiguration omkring Fyresvatn giver anledning til for- 

 modning om, at våndets dyb er betydeligt; dybdelodninger vides ikke 

 at være foretagne i våndet. 



Der foreligger ikke sikre data nok til beregning af normaltids- 

 punkter for islægningen og isløsningen paa Fyresvatn. Undtagelsesvis 

 har det i en streng vinter (1867) hændt, at der har lagt sig is i begyndelsen 

 af januar. Det almindelige skal være, at våndet ikke islægges oftere 

 end andet, tredie hvert aar. Naar det islægges, er det vanlige tidspunkt 

 omkring midten af februar, og isløsningen foregaar almindelig i midten 

 af april. Saavel i lobet af vinteren 1897—98 som i 1898—99 var våndet 

 helt aabent. 



Andre indsjøer i Fyresdal. 



Paa Drang (3,6 km.^, 270 m. o. h.) pleier islægningen at finde sted 

 i slutningen af decbr. og isløsningen i begyndelsen af mai. 



Nesvatn (15,9 km.^, 500 m. o. h.) pleier at islægges i sidste halvdel 

 af decbr. og at gaa op i slutten af april. 



Paa Napervatn (6,3 km.^, 483 m. o. h.) pleier isen at ligge fra midten 

 af decbr, til slutten af april. 



I 1898—99 foregik islægningen paa de to sidstnævnte vand 20de 

 decbr., og isløsningen foregik i8de mai. 



Vid.-Selsk. Skrifter. M.-N. KL 1901. No. 4. 



