ANDREAS HOLMSEN. 



M.-N. Kl. 



at isen paa sine steder er til hinder for kommunikationen. Kaalaas^ op- 

 lyser ogsaa, at våndet kun islægges i meget strenge vintre. 



Lensmand Larsen, Suldal, meddeler som det vanlige, at der pleier 

 at lægges is fra den nederste del af våndet til Helgenes (3 km.) sidst 

 i decbr. eller først i jan., og at isen derpaa pleier at lægge sig i midten 

 af jan. fra Helgenes til Kvildal (3 km.). Fra Kvildal til Vaage (7 km.) 

 lægger ikke isen sig oftere end omtrent hvert 8de aar, og paa den 

 øverste strækning lægges ikke is oftere end gjennemsnitlig 2 à 3 gange 

 i aarhundredet. Enkelte aar er våndet aabent overalt hele vinteren, 

 saaledes, at dampskibene kan gaa uhindret fra Osen til Roalkvam. Naar 

 våndet ligger helt tilfrosset i den sydligste del, pleier isen at gaa op i 

 sidste halvdel af mars. 



I 1898 — 99 var isforholdene saadanne paa Suldalsvatnet: 23de jan. 

 lagdes is nordover til Helgenes; forøvrigt var våndet helt aabent. Isen 

 paa den nederste del af våndet gik ganske op 4de mars. 



Reldalsvatn. 



Beliggenhed: 59° 47' n. br. Størrelse: 8,9 km.2 Heide o. h.: 373 m. 



Efter velvillige meddelelser af lensmand Stensen pleier Røldals- 

 vatn at islægges i sidste halvdel af decbr. og at gaa op i slutten af 

 april eller i begyndelsen af mai. Som undtagelsestilfælder meddeles, at 

 islægningen i 1895 ikke foregik for i de første dage af mars, og at 

 våndet i 1889 allerede ved udgangen af mars var isfrit. I de sidste 

 vintre har islægningen og isløsningen foregaaet saaledes: 



Fra 1898 — 99 haves iagttagelser over tidspunktet for islægningen 

 og isløsningen paa nogle af de høitliggende fjeldvande i Røldal. Af 



1 Ryfylkes mosflora. Nyt magazin for naturv. B. 31. 



