I9OI. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJOER. 1 1 :^ 



Efter velvillige oplysninger fra lensmand Bertelsen, Sydvaranger. 

 skal Kobkolmvatn, ved Jakobselv, og Store Rapelvvatn mellem Jarfjord 

 og Bogfjord i regelen islægges omkring midten af december og isloses 

 i slutten af mai. 



De oplysninger, som er indhentede om, naar de forskjellige indsjoer 

 pleier at fryse til og gaa op, er nu meddelte. 



Vi vil i en tabel skrive op, naar islægningen og isløsningen pleier 

 at finde sted ved de forskjellige sjoer. Ved de sjoer, hvorfra ingen sikre 

 data findes noterede, men hvor islægnings- og isløsnings-tidspunktet kun 

 skjønsmæssigt er ansat, betegner vi opgaverne: i den forste halvdel af 

 maaneden, midt i maaneden, og i den sidste halvdel af maaneden med 

 henholdsvis den 7de, den 15de og den 23de. 



I tabellen findes udregnet det tidsrum, hvori de forskjelUge sjoer aarlig 

 pleier at være islagte. Vi vælger at angive tidsrummet i antal uger. 

 Paa denne maade bliver selvfølgelig sandsynligheden for, at samme er 

 rigtig angivet, større, end om vi havde valgt at angive det i antal dage. 

 Vistnok er oplysningerne om islægningen for flere sjøers vedkommende 

 saa gode, at der er en meget sterk sandsynlighed for, at det anforte 

 tidspunkt er rigtigt paa dagen ; men for nogle .sjoer er det neppe rig- 

 tigere end paa ugen, og for at faa en ensartet maalestok for alle sjoer 

 vælger vi at angive tiden i uger. 



Islægnings- og isløsnings-tidspunkterne i aaret 1898 — 99 findes for 

 sammenligningens skyld anforte i tabellen. 



Sjøens geografiske bredde, dens størrelse, hoide over havet og maxi- 

 mumsdyb findes ogsaa opskrevet. Med hensyn til dybden har vi som 

 »dybex betegnet enkelte sjøer, for hvilke der ikke findes paalidelige dybde- 

 maalinger, men som efter sin størrelse, landets konfiguration og efter folks 

 udsagn giver anledning til formodning om bet}-deligt dyb. Enkelte 

 andre sjoer, hvori der ikke er foretaget oplodninger, men hvor forskjel- 

 lige omstændigheder t>'der paa, at dybet kun er ringe, har vi betegnet 

 som «grunde«. 



Vid -Selsk. Skrifter. M.-X. Kl. 1901. Xo. 4. 



