IÇOI. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJÖER. 129 



for sig, idet våndet enkelte dage blev opvarmet noget. Fra de sidste 

 dage af november og helt til den 23de december, ser vi, at tempera- 

 turen var nær den for våndets maximum af tæthed. Afkjolingen fra dag 

 til dag gik da meget langsomt for sig. Fra iste decbr. til 9de decbr. 

 forandrede temperaturen sig kun til i/io^. Men efterat våndet den 23de 

 december var afkjolet ned til 4" og overfladevandet blev lettere end 

 bundvandet, kunde afkjolingen gaa meget raskere for sig. Allerede den 

 2sde decbr. var temperaturen 2,5°. 



Xaar udjevningsprocessen har virket saa længe, at hele vandmassen 

 har antaget temperaturen for maximum af tæthed, skulde vi vente, at 

 den videre afkjøling maatte foregaa væsentlig kun i overfladen. \'andet 

 her bliver, eftersom det afkjoles, specifik lettest og maa selvfølgelig 

 flyde ovenpaa. De faktorer, som bevirker afkjolingen, gjor sig saaledes, 

 som allerede paapegt, væsentlig gjældende i overfladen, og man skulde 

 derfor vente, at naar forst overfladevandet havde naaet ned til 4°, vilde 

 det raskt afkjøles videre saa meget, at isdannelsen var umiddelbart for- 

 haanden. 



Erfaringen har imidlertid vist, at denne antagelse, som af Forel 

 betegnes som »den klassiske«, og som i virkeUgheden var den gjængse 

 mening ligetil for faa aar siden, ikke holder ganske stik. 



Ved en række temperaturmaalinger er det godtgjort, at våndet i en 

 indsjo, efterat det er afkjolet til 4°, i regelen ogsaa afkjoles videre langt 

 under overfladen. 



Richter har nylig behandlet dette sporgsmaal^ meget indgaaende, 

 Forel- og Buchanan'^ har allerede gjort opmerksom herpaa i 1880. 



Blandt de mange temperaturserier, som foreligger fra forskjellige 

 sjøer, paa de tidspunkter, naar indsjoerne er ifærd med at lægge sig, 

 ved Richter ikke at omtale nogen serie, som skulde kunne vise, at der 

 kun har foregaaet en afkjøling af de øverste vandlag umiddelbart under 

 overfladen. x\f samtlige serier fremgaar det, at afkjolingen har fundet 

 sted ned til et betragteligt dyb, i flere sjøer endog ned til over 100 m., 

 forinden islægningen er foregaaet. 



Vi skal efter Forel^ hidsætte et eksempel paa, hvorledes tempera- 

 turen kan være fordelt i en sjø, umiddelbart før den frj-ser til. 



^ Seestudien, pag. 49. 



- Températures lacustres. Arch. d. sc. ph. et nat. 3. Periode. T. 4. iSSo. 



3 On the Freezing of Lakes. Nature XIX p. 412. 



" Temp. lacustres, I. c. pag. 97. 



Vid.-Selsk. Skrifter. M.-X. Kl. IWl. No. 4. 



