146 



ANDREAS HOLMSEN. 



M.-N. Kl. 



I 1871 — ^2, 1879—80 Og 1886—87 var høstmaanederne og særlig 

 december for kold, men resten af vintermaanederne var betydelig varmere 

 end det normale. I disse 3 aar lagde der sig sent ud paa vinteren lidt 

 is sydover til Hamar; men den laa ikke mange dage. 



I 1872 — 73 var høstmaanederne for varme, december for kold, januar 

 betydelig for varm, februar noget for varm, mars derimod for kold. Der 

 lagde sig da ud i mars lidt is over den største del af sjøen; men store 

 partier var isfri hele vinteren. I 1877 — 78 var høsten for varm, januar 

 derimod lidt for kold, medens resten af vinteren var for varm. I det aar 

 fandt ingen islægning sted uden paa den nordligste del, nordenfor Biri, 

 før ud i januar maaned. Ved Hamar lagdes lidt is i slutten af januar; 

 men allerede midt ud i februar gik den væk igjen. 



Vi har nu betragtet, hvorledes det har været med lufttemperaturens 

 gang i de aar, da Mjøsen ikke har været helt islagt, og vi har seet, at 

 der i samtlige aar har været varmeoverskud. 



Vi vil nu af den grafiske fremstilling uddrage nogle slutninger 

 om, hvorledes det har forholdt sig med lufttemperaturen i de aar, sjøen 

 har været helt tilfrossen. 



Islægningspunktet har, ser vi, varieret betydelig. Det har indtruffet 

 mellem sidste halvdel af december og første halvdel af mars. I følgende 

 tabel findes aarene grupperede efter islægningstidspunkterne: 



Ved at sammenholde denne tabel med den grafiske fremstilling, ser 

 vi, at der for aarene inden samme gruppe i tabellen er en umiskjendelig 

 lighed i lufttemperaturens gang. 



Af alle disse aar havde 1880 — 81 den koldeste høst og forvinter. 

 Derfor kan det let forklares, at tidspunktet for islægningen indtraf saa 

 tidlig det aar. 



