148 Andreas holmseN. M.-N. Kl. 



gang i den sidste del afkjølingsperioden, førend sjøen er tilfrossen, ogsaa 

 maa have havt størst indflydelse paa Mjøsens islægning. 



I 1898 — 99 var gjennemsnitstemperaturen hele høsten udover meget 

 nær normal. December var meget for varm, men januar var 1.4° for kold. 



1896 — 97 var af alle de iagttagne aar det, hvis lufttemperatur om 

 høsten og vinteren laa nærmest normalen. September og oktober var 

 meget nær normal. November var 1.4° for kold; men til gjengjæld var 

 december 1.1° for varm. Januar var 0.7° for kold. Islægningen fandt det 

 aar sted 2den februar. Det vil erindres, at vi før har beregnet den 

 normale islægningsdatum for Mjøsen til lode februar. Naar det tåges i 

 betragtning, at islægningstidspunktet sandsynligvis vilde have faldt nogle 

 dage senere, hvis januar 1897 havde været 0.7° varmere, saa er der en 

 unegtelig overensstemmelse med hensyn til tidspunktet for islægningen 

 dette aar og med, hvad vi har beregnet som normalt. Stor sandsynlig- 

 hed taler saaledes for, at der i aar med normal temperatur i løbet af 

 høst og forvinter vil indtræffe islægning omkring det beregnede tidspunkt, 

 I ode februar. 



Vi vil nu af den grafiske fremstilling udlede, hvorledes det var med 

 temperaturforholdene i de aar, hvori Mjøsen frøs til senere end normalt. 



En lighed ved temperaturkurverne for disse aar falder straks i øiet, 

 nemlig, at gjennemsnitstemperaturen for samtlige aar i december og 

 januar er høiere end normalt. I 1875 — i^i var december ganske lidt, 

 0.2°, for kold, men januar var næsten 1° for varm; i 1883 — 84 var 

 december noget for varm, men januar omtrent normal. I 1887 — 88 var 

 december 0.3° for kold, men januar 1,5° for varm, og i 1888 — 89 og 

 1889 — 90 var der et betydeligt overskud af varme saavel i december som 

 januar. November og oktober var derimod i aarene 1875 og 1887 ca. 

 2° for kolde, i 1888 var de samme maaneder 1° for kold, men i 1883 

 og 1889 var de varmere end normalt. 



Den seneste islægning foregik i 1885 — 86. I dette aar var saavel 

 oktober som november koldere end normalt; december og januar var 

 derimod for varme, men havde ikke saa stort overskud af varme som i 

 1888 — 89 og 1889 — 90. Februar havde en middeltemperatur, som laa 

 over det normale i 1890, men en temperatur lidt under det normale i 

 1889 og 1886. 



Vi skulde efter lufttemperaturens gang i de tre sidstnævnte aar have 

 ventet, at islægningen havde indtrufFet tidligst i 1885 — 86 og senere i 

 1888—89 °i^ ï^^9 — 9°! "^^'^ ^^^ ^'' ^^^^ tilfældet. Medens sjøen frøs 

 til 15de februar i 1889 og i8de februar i 1890, islagdes den ikke før 

 3die mars i 1886. Dette synes at være en uregelmæssighed i det for- 



