I90I. Xo. 4. 



ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER, 



Tabellen udviser en meget stor regelmæssighed mellem afvigelsen 

 fra den normale temperatur i november og islægningsdatoen, idet de 

 aar, hvori maaneden var koldere, havde en tidligere islægning. Den 

 eneste afvigelse fra regelen er i 1898; men det aar var december be- 

 tj'delig for varm, saa dette kan forklare, at sjoen ikke fros til fø-r i6de 

 december. 



Paa samme planche og paa planche 4 er lufttemperaturen ved Nor- 

 sjø grafisk fremstillet, og paa den for beskrevne maade er indtegnet, 

 naar denne sjø var tilfrossen de forskjellige aar. 



Sammenlignes disse kur\-er med dem, som fremstiller temperaturen 

 ved Mjosen, sees, at de maanedlige medier for begge egne af landet 

 udviser stor overensstemmelse med hensyn til afvigelse fra det normale. 

 De maaneder, som har været for kolde ved Mjosen, har i regelen ogsaa 

 været for kolde ved Norsjø. Islægningen paa de to sjoer er ogsaa 

 temmelig ens. De aar, Mjosen har været islagt, har ogsaa Norsjø pleiet 

 at være det. En undtagelse danner 1889 — 90, da der var is paa Mjosen, 

 men ikke paa Norsjø. Vi har før paapegt, at islægningen paa Mjosen 

 dette aar synes at være en uregelmæssighed, idet aaret gjennemgaaende 

 havde saa stort varmeoverskud, at vi ikke skulde have ventet islægning. 



Den normale islægning paa Norsjø er for beregnet at foregaa om- 

 kring lüde februar. 



Betragtes figuren, vil man se, at hele hosten udover og ligesaa de- 

 cember var meget nær normal i 1896 — 97. Januar derimod var noget 



