I90I. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 155 



lagdes is paa våndene, var der udover hele hosten og vinteren en be- 

 t\-delig for hoi temperatur. 



Vi vil af det foregaaende have seet, at lufttemperaturen ogsaa har 

 ovet en overveiende indflydelse paa, naar islægningen i de forskjellige 

 aar er indtraadt paa sjoerne i nedre Telemarken. 



Vi vil nu gaa over til at se paa, hvorledes forholdet har været 

 mellem de maanedlige middeltemperaturer og islægningen i de egne af 

 det sydlige Xorge, hvor det strengeste vinterklima findes. 



Paa planche 4 er der grafiske fremstiUinger af maanedstempera- 

 turerne ved Roros, og paa disse er afsat den tid, da Fæmunden har 

 været islagt. Sikre data for, naar islægningen foregik paa Fæmunden, 

 haves kun fra de 5 sidste aar. Islægningstidspunktet har i disse aar 

 varieret mellem 30te november og 7de januar. Det normale tidspunkt 

 for sjøens islægning har vi, som erindres, beregnet til i6de december. 



Betragtes den grafiske fremstilling, vil det sees, at temperaturen ud- 

 over hele høsten 1896 var normal. Fæmunden frøs det aar til 14de 

 december, og vi ser saaledes, at islægningstidspunktet er indtraadt om- 

 kring det beregnede tidspunkt, naar lufttemperaturen udover hosten har 

 været normal. 



Tidspunktet indtraadte ogsaa normalt i 1895. I dette aar var sep- 

 tember og oktober omtrent normale, november noget for varm, men 

 december til gjengjæld noget for kold. 



I de aar, Fæmunden islagdes i januar: vintrene 1894 — 95 og 1897 

 — 98, har der været for hoi temperatur. 



I 1897 var det væsentligste overskud i december, og da indtraf is- 

 lægningen sidst; i 1894 faldt overskuddet noget mere fordelt paa saavel 

 november som december. Islægningen fandt i 1897 — 98 sted 7de januar 

 og i 1894 — 95 iste januar. Vi ser ogsaa her, som før paapegt, at tem- 

 peraturen i maaneden Hge for islægningen finder sted, har størst ind- 

 flydelse paa afkjølingens gang. 



I de 5 aar frøs Fæmunden tidligst til i 1898. September og oktober 

 var det aar meget nær normale; men november var 1.2° for kold. 



I samtlige aar, hvori islægningsdatoen har været iagttaget ved Fæ- 

 munden, har den følgelig indtruifet i forhold til lufttemperaturens tilstand 

 udover høsten. 



Vi vil ogsaa se paa, hvorledes det har været med forholdet mellem 

 lufttemperaturen og tidspunktet for islægningen paa Vestlandet. 



Paa planche 4 fremstilles ogsaa de maanedlige middeltemperaturers 

 gang ved Voss, og vi vil betragte, hvilken indflydelse lufttemperaturen har 



