l6o ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



den næste lagdes isen den 27de december sydover til Gjøvik og den 

 31te december mellem Toten — Næs — Hamar. 



Hvis man sammenligner temperaturens gang i de to sidstnævnte 

 aar og sammenholder denne med islægningstidspunktet for den nordligste 

 del af sjøen, kan der heraf udledes nogle ganske interessante resultater. 



Vi ser, at oktober var gjennemgaaende noget varmere i 1874 end 

 i 1873. 



Middeltemperaturen for november var ens for begge aar; men 

 medens begyndelsen af maaneden var mildere i 1874, var der i slutten 

 af maaneden det aar en kuldeperiode med temperatur gjennemgaaende 

 under -|- 5°, og under denne lagde isen sig i nordenden af sjøen. 



I 1873 gik temperaturen i december op til flere varmegrader, og 

 dette giver forklaring paa, at den nordligste del af sjøen det aar ikke 

 frøs til før midten af denne maaned. Det sees følgelig, at en kulde- 

 periode har en overmaade stor indflydelse paa, hvor raskt afkjølingen 

 skrider frem i en sjø. Det maa visselig antages, at sjøen lige til over 

 midten af november var sterkere afkjølet i 1873, ^"^ '^^^ ^^'' ^ ^^745 

 men i løbet af nogle dage med forholdsvis sterk kulde gik afkjølingen 

 i 1874 saa hurtig for sig, at islægning kunde finde sted allerede 26de 

 november, medens der, uagtet temperaturen fremdeles en tid holdt sig 

 under 0°, ikke lagdes is før paa et sildigere tidspunkt i 1873. 



I 1875 — 76 ser vi, at temperaturen i den sidste del af oktober og 

 i begyndelsen af november gik betydelig ned. Derefter fulgte en uges 

 tid med varmegrader, hvorpaa der indtraadte en lang periode med jevn 

 temperatur. Termometeret viste omkring -i- 7° i løbet af en maaneds 

 tid, hvorefter det sank ned til -i- 10°. Kulden vedvarede, indtil der 

 omkring midten af december indtraf en mildveirsperiode. 



I begyndelsen af januar sank atter termometeret under -i- 10° og 

 holdt sig der en 12 dages tid. Under den lange kuldeperiode i novem- 

 ber og december var afkjølingen saa langt fremskreden, at isen allerede 

 den 17de december lagdes sydover til henimod Gjøvik; men mellem 

 Hamar og Næs frøs ikke sjøen til før under den næste kuldeperiode i 

 januar. 



Hele sjøen islagdes 14de januar; men vi ser, at den gik op igjen 

 under en indtrædende mildveirsperiode og lagde sig paanyt nogle dage, 

 efterat kulden atter var indtraadt. 



I 1876 — yj ser vi, at det var gjennemgaaende koldt i november; 

 men i særdeleshed var der megen kulde i hele december. Vi ser, at 

 der under den første kuldeperiode i november lagdes is i nordenden. 



