102 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



langt syd som til Hamar — Næs; men den blev ikke liggende mange dage, 

 idet der sidst i maaneden indtraadte mildveir, og først under næste 

 kuldeperiode, noget efter midten af februar, lagdes isen paanyt. 



Hvis vi betragter de maanedlige gjennemsjiitstemperaturer i 1879 

 — 80, vil vi se, at oktober, november og december gjennemsnitlig var 

 koldere end normalt, medens januars temperatur var meget nær normal. 

 Vi skulde, efter hvad vi før har paapegt, kunne have ventet, at islæg- 

 ning det aar havde fundet sted omkring slutten af januar eller i begyn- 

 delsen af februar; men ved at betragte den grafiske fremstilling af de 

 daglige temperaturer finder vi forklaringen paa, at saa ikke kunde ske. 



Der har visselig i dette aar foregaaet en jevn og betydelig af kjø- 

 ling helt til omkring midten af december, hvilket vi kan se deraf, at 

 sjøen til den tid var islagt næsten saa langt syd som til Ringsaker. 

 Men under det vekslende veir i slutten af december og begyndelsen af 

 januar maa af kjølingen have aftaget i betydelig grad; først den T3de 

 januar var den saa langt fremskreden, at der kunde lægges is syd til 

 Heggenhaugen. Under kuldeperioden omkring midten af maaneden maa 

 afkjølingen aabenbart atter have gaaet raskt for sig. Allerede 22de 

 januar var den nemlig saa langt fremskreden, at islægningen kunde fore- 

 gaa mellem Hamar — Næs — Gjøvik, og hvis kulden havde vedvaret en 

 kort tid, vilde formodentlig sjøen i dette aar ligesom i 1878 — 79 have 

 været helt tilfrossen nogle dage senere. Det veiromslag, som indtraf i 

 slutten af maaneden, var aarsag i, at saa ikke kunde ske. 



Vinteren 1880 — 81 er den, hvori islægningen fandt tidligst sted i 

 de iagttagne 36 aar. 



Vi har før omtalt, at de maanedlige middeltemperaturer for høst- 

 maanederne og forvinteren netop i det samme aar ligger lavest under 

 det normale. Vi ser af den grafiske fremstilling, at der allerede i 

 slutten af oktober indtraadte en kuldeperiode, hvori temperaturen gik 

 lavere ned end til -^ 10°. Temperaturen var vistnok adskillig vekslende 

 i november og december; men der var i disse maaneder kun faa dage, 

 hvori den laa over 0°; allerede i november holdt den sig i løbet af flere 

 dage helt nede under -f- 15°, og i december var der lige mange dage 

 med lavere temperatur end -i- 10°, som der var dage med høiere. 



Det kan saaledes let forklares, at afkjølmgen denne høst og vinter 

 maatte gaa saa hurtig for sig, at sjøen kunde fryse til allerede den 

 24de december. 



I 1 88 1 — 82 var der nogen kulde i slutten af oktober og i begyn- 

 delsen af november, men termometeret gik allerede før midten af no- 



