164 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Temperaturen gik imidlertid den 21de op, saa der blev varmegrader, 

 og nogle nordlige stormbyger foraarsagede, at store partier af den faste 

 is løsnede. 



Den 24de gik temperaturen atter ned under -j- 20°, og store partier 

 af sjøen islagdes paanyt. Men under en orkanagtig storm den 27de 

 januar løsnede atter isen, og der indtraadte nu et mildveir, som vårede 

 til over midten af februar. 



Den 1 6de februar gik temperaturen ned til -i- 12°, og to dage efter 

 var der igjen iskrav over hele sjøen. 



Den 19de lagdes der fast is sydover til Hamar, og den 21de februar 

 var hele sjøen tilfrossen, 



I 1884 — 85 var ogsaa temperaturen temmelig vekslende. Omkring 

 midten af oktober var den en tid forholdsvis lav, men ellers var den 

 denne maaned saa høi, at middeltemperaturen kom over det normale. 



I begyndelsen af november var temperaturen høi, men i hele den 

 sidste del af maaneden var det koldt, og termometeret gik helt ned til 

 ~ 20°. Sjøen frøs i nordenden til under denne kuldeperiode. 



I december var de første par dage meget kolde, men senere gik 

 temperaturen i det hele og store taget op indtil den 2 ide, da termo- 

 meteret viste 0°. Den 22de sank den ned til -i- 18°, og da skred af- 

 kjølingen saa langt frem, at sjøen den 23de blev islagt sydover til 

 Ringsaker. 



Kulden vårede ved nogle dage, og den 26de var der iskrav sydover 

 til Gjøvik. Men ved udgangen af maaneden blev der veiromslag, og i 

 de første dage af januar var der mildt veir. Dette vedvarede med und- 

 tagelse af et par kolde dage til den 1 ite januar, da temperaturen gik 

 betydelig ned. Nogle dage efter lagdes isen paanyt sydover til Gjøvik, 

 og allerede den 20de januar var hele sjøen tilfrossen. 



Afkjølingen, som skred fremad, indtil der begyndte at dannes is ved 

 Gjøvik den 26de december, blev, ser vi, tydeligvis afbrudt under det i 

 slutten af december indtraadte mildveir, og vi maa vistnok antage, at 

 der fandt en opvarmning af overfladevandet sted; thi, som det sees, frøs 

 ikke sjøen paanyt til ved Gjøvik i løbet af de kolde dage i begyn- 

 delsen af januar; men islægningen kunde først indtræde under den 

 kuldeperiode, som indtraf i midten af maaneden. 



Udover hele høsten og vinteren 1885 — 86 var der ogsaa et meget 

 vekslende veir. I slutten af oktober sank termometeret ned under ^15°, 

 men gik i begyndelsen af november betydelig op over nulpunktet. 



