1 90 1. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 165 



Omkring midten af maaneden var der nogle dage kuldegrader, og i 

 disse lagdes der is i nordenden af sjøen. Senere steg temperaturen den 

 1 8de november til -]- 4°, men gik i slutten af maaneden ned under 

 -i- 20°. Ved udgangen af maaneden gik temperaturen op igjen over 

 nulpunktet. 



December havde ogsaa meget vekslende veir. Temperaturen gik 

 i den første halvdel af maaneden op og ned anden hver dag og steg 

 den 13de til -\- 3°; efter midten af maaneden var der nogle koldere 

 dage, hvori isen lagdes sydover til Ringsaker; men den 24de indtraf der 

 en sterk storm, som drev den største del af isen væk. Den 28de viste 

 termometeret -|- 7°, og da fandtes der kun is i den nordligste del 

 af sjøen. 



I begyndelsen af januar sank temperaturen ned til under -|- 20°, og 

 da dannedes der atter iskrav over den største del af sjøen, men den 8de 

 januar gik temperaturen op over nulpunktet, og isen gik bort igjen. 



Derpaa fulgte nogle dage med kulde, ned til -h 12°, og i disse 

 lagdes der atter nogen is paa flere steder af sjøen. 



Omkring midten af januar indtraf der en periode med mildt veir, som 

 vedvarede til de sidste dage af maaneden, da det blev noget koldere. 



Den iste februar gik termometeret op til nulpunktet igjen, men sank 

 den 4de ned til -^ 20°, og det var derefter koldt nogle dage. Sjoen 

 frøs i lobet af disse kuldedage til sydover til Gjøvik, og ved Hamar 

 lagdes der is over en stor del af sjøen. 



Den 9de februar indtraf der et veiromslag med sterk vind og varme- 

 grader; isen brødes da op, saa den kun laa fast sydover til Kongsrud. 



I den sidste del af februar indtraf der en længere periode, hvori der 

 var mere jevnt, koldt veir. 



Temperaturen sank indtil den 26de jevnt ned til -i- 25°, og da 

 kulden vedvarede i begyndelsen af mars, fros hele sjoen til den 3die 

 mars, hvilket er det seneste tidspunkt, hvorpaa islægning af sjøen er 

 foregaaet i alle de 36 iagttagne aar. 



I 1886 — 87 var oktobers middeltemperatur nær det normale. Vi ser, 

 at temperaturen sank betydelig ned i den første uge af maaneden; men 

 omkring midten af maaneden var den en tid forholdsvis høi, og senere 

 gik den atter ned igjen. 



November var i det hele meget mild. Der var kun enkelte dage, 

 som havde en temperatur under 0°. 



I december havde derimod temperaturen en meget ujevn gang. 

 Gjennemsnitlig var den for lav. I den første halvdel var der fra dag 



