I90I. Xo. 4. ISFORHOLDENE \TED DE NORSKE LN-DSJOER. 169 



I begA-ndelsen af mars sank termometeret ned til henimod -^ 20°, 

 og da lagdes der is for 3die gang: men den gik da ogsaa snart bort 

 igjen under et mildveir. 



I 1891 — 92 var det meget mildt i oktober. Kun i den sidste halvdel 

 var der nogle faa frostdage. 



November var gjennemsnitlig normal, og temperaturen i det hele 

 jevn, indtil den i de sidste dage af maaneden sank ned under -;- 10°. 

 Der lagdes da is i nordenden af sjoen. 



I december var der i begyndelsen af maaneden temmelig vekslende 

 temperatur; men den ute indtraadte en periode, hvori temperaturen 

 holdt sig lav. 



Under denne skred afkjolingen saa raskt frem. at der den 20de 

 lagdes is sydover til Ringsaker. I slutten af maaneden steg tempera- 

 turen over 0°, og mildveiret vedvarede til et par dage ud i januar, hvor- 

 efter der indtraadte en kuldeperiode, som vårede maaneden ud. 



Afkjolingen skred herunder saa raskt frem, at sjoen allerede den 

 1 8de januar fros helt til. 



I næste host og for\-inter, i 1892—93. ser vi, at temperaturforholdene 

 i det store og hele taget havde adskillig lighed med dem i 1891 — 92. 



Oktober var gjennemsnitlig noget koldere, men november var om- 

 trent lige saa meget varmere. Der var i 1892 nogle kolde dage i den 

 sidste halvdel af oktober, men temperaturen gik op igjen ved udgangen 

 af maaneden og holdt sig hoi hele den forste halvdel af november. 



I den sidste del af denne maaned var der derimod nogle kolde 

 dage; men kulden stod ikke saa længe paa, at der lagdes is i nordenden. 



Først efter nogle dages kulde i beg>-ndelsen af december fros den 

 nordligste del af sjoen til. Den lode december gik termometeret ned under 

 -^ 20°, og kulden vedvarede nogle dage. Derefter indtraf der mildveir, 

 og termometeret steg den i8de december over nulpunktet, men sank 

 snart efter igjen betydelig, og i resten af maaneden var det koldt. 



Isen lagdes den 2;de til Biri, og den 30te var der is sydover til 

 Rmgsaker. 



Kulden vedvarede i beg>-ndelsen af januar, og isdækket udvikledes 

 hurtig. Den 13de laa der allerede is mellem Gjovik — Næs — Hamar, og 

 da termometeret den i;de januar gik ned til -|- 30°, fros hele sjoen til. 



I 1893 — 94 var hostmaanedernes middeltemperatur omtrent normal, 

 men hele vinteren udover var meget mild. Temperaturen holdt sig 



