I90I. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 1 73 



I december var der en mere vekslende temperatur, og i det hele 

 taget laa maanedens middeltemperatur for hoit. Xogle dage ved midten 

 af december kom termometeret under -i- is", men det gik ellers flere 

 gange op over nulpunktet. 



Afkjolingen skred ikke saa langt frem, at der lagdes nævneværdig 

 is i lobet af denne maaned. Ved udgangen af december sank atter 

 termometeret betydelig, og temperaturen holdt sig derpaa lav en 14 

 dages tid. Under denne kuldeperiode frøs en stor del af Mjosen til. 

 Isen lagdes den 31te december sydover til Biri, og den 8de januar var 

 sjoen islagt nordenfor Heggenhaugen. 



Den Ilte januar indtraf mildt veir, som vårede i 3 dage; men der- 

 efter sank temperaturen igjen raskt og holdt sig lavt til i de sidste dage 

 af maaneden, og afkjolingen. som oiensynlig var afbrudt ved mildveiret, 

 skred atter saa langt frem, at isen kunde lægges mellem Gjovik og Næs 

 den 23de. Den 24de laa der is mellem Xæs og Hamar, og den 27de 

 var hele sjoen tilfrossen; men dagen efter indtraadte mildveir. og da 

 løsnede enkelte mindre partier af isen. 



Mildveiret vårede imidlertid ikke længere end et par dage, og hele 

 sjoen laa paanyt tilfrossen den 31te januar. 



Den iste februar blev der staget vei mellem Helgoen og Hamar. 



Ved saaledes at have fulgt den daglige temperaturs gang er der 

 kommet tilsyne et endnu noiere forhold mellem lufttemperaturen og is- 

 lægningstidspunkterne, end det vi saa, da vi betragtede de maanedlige 

 gjennemsnitstemperaturer. 



\"i har følgelig faaet yderligere bekræftelse paa, at det tidsrum, som 

 medgaar til afkjolingen af en sjø, for en væsentlig del maa bero paa 

 lufttemperaturens gang. 



Xaar temperaturen har været ensartet i de forskjellige aar, har der 

 paa samme sted i sjoen lagt sig is omkring samme tidspunkt. X'aar 

 den derimod har været uensartet, er islægningstidspunkterne indtrufne 

 paa forskjellige data. Særlig gjælder dette for Mjosens vedkommende 

 de sydlige dele af sjoen. I den nordligste del har afkjolingen gaaet saa 

 raskt for sig, at islægningen i regelen har fundet sted efter første kulde- 

 periode, og da en saadan i almindelighed er indtraadt i november eller 

 i begyndelsen af december, er forskjellen mellem tidspunkterne ikke saa 

 iøinefaldende her, som længere syd, hvor afkjoHngen har krævet meget 

 længere tid og saaledes været mere afhængig af, hvordan de forskjellige 

 faktorer, som har bevirket samme, har gjort sig gjældende. 



