I9OI. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 1 75 



af døgnet, virkelig skulde kunne foregaa en merkbar opvarmning af 

 overfladevandet. 



Dette vil imidlertid ikke kunne afgjøres med sikkerhed, uden at til- 

 strækkelige temperaturmaalinger fra sjøens dyb og overflade var for- 

 haanden. De temperaturmaalinger, vi har fra norske indsjøer, er for faa 

 og leilighedsvise hertil. 



Uden systematiske temperaturmaalinger kan vi heller ikke komme 

 til en nærmere forstaaelse af, hvorledes det er med forholdet mellem 

 lufttemperaturen og afkjølingen af indsjøerne. 



Hvad vi her har været istand til, er at konstatere, at islægnings- 

 tidspunktet for en væsentlig og dominerende del betinges af, hvorledes 

 lufttemperaturen har været under afkjøhngsperioden. 



B. Skydækket. 



En af de processer, hvorved den bet}^deligste afkjøling i en sjø 

 foregaar, er, som det gjentagende er gjort opmerksom paa, udstraalingen. 

 Tidspunktet for isjægningen er følgelig afhængigt af, i hvilken grad 

 denne kan faa gjort sig gjældende. 



Vi har allerede før omtalt, at lufttemperaturen kan betragtes som 

 en funktion af udstraalingen, idet den for en del vil være afhængig af, 

 hvorvidt denne er sterk eller svag, og forsaavidt er allerede i forrige 

 afsnit godtgjort, at en af de bestemmende faktorer for afkjølingens 

 fremadskriden i en sjø afhænger af graden af udstraalingen. 



Men denne er igjen afhængig af andre meteorologiske elementer, og 

 særlig maa det antages, at skydækket har indflydelse paa. hvor sterkt 

 udstraalingen faar gjøre sig gjældende. Afkjølingens fremadskriden og 

 derigjennem islægningstidspunktet maa derfor kunne antages at være 

 direkte afhængige af skydækket. 



For at faa rede paa det forhold, der eksisterer mellem skydækket 

 og tidspunktet for islægningen, vil vi tage for os nogle af de samme 

 sjøer, som vi behandlede i forrige afsnit. Først vil vi behandle Mjøsen, 

 hvor vi vil undersøge dette forhold for de sidste 16 aars vedkommende. 

 Nedenfor skrives i en tabel op afvigelserne fra det midlere skydække 

 ved de meteorologiske stationer ved Mjøsen, og aarene ordnes efter tids- 

 punktet for islægningen. 



